Detta examensarbete handlar om hur körkortsinnehavet förändrats hos unga vuxna i åldern 18-24 år i storstäder, städer och på landsbygden under perioden 2003-2015. Det undersöks om den ekonomiska inkomsten, miljömedvetenhet, transportmöjligheter och urbanisering har inverkan på ungas tagande av B-körkort. För att erhålla resultat, har informationsinsamling skett genom gransking av studier och rapporter, och sammanställning av information från främst SCB, som rör koldioxidutsläpp, körkortsinnehav och ekonomisk inkomst. Att undersöka sambanden mellan de olika faktorerna kopplat till körkortstagande hos unga ger en uppfattning om hur transportmöjligheterna fungerar i Sverige, samt om resurser behövs för att uppnå Agenda 2030. Under perioden 2003-2015 minskade männens kökortsinnehav med 1 %, medan kvinnors innehav ökade med 4 %. Männen har dock totalt ett högre körkortsinnehav än kvinnor. Det är vanligast med B-körkort på landsbygden (kommungrupp C), följt av städer (kommungrupp B) och storstäder (kommungrupp A), oavsett ekonomiska inkomst och kön. Den ekonomiska statistiken i denna raport visar att det är en större andel av kvinnor i kommungrupp A (storstad) som har högre inkomst än kvinnor i det övriga landet. Män tjänar generellt bättre i kommungrupp C (landsbygd). De ekonomiska trenderna mellan kvinnor och män visar att männens inkomst påverkas kraftigare av lågkonjunkturer i Sverige än vad kvinnors inkomst gör. I samband med lågkonjunkturer i Sverige minskar körkortstagandet för både män och kvinnor. I Sveriges kommungrupper tyder statistiken på att B-körkort ökar i och med en högre ekonomisk inkomst, oavsett kön. Det är vanligare att unga vuxna innehar B-körkort på landsbygden än i städer och storstäder, oavsett inkomst. Ungas förhållande till transportsätt och miljötänk går inte hand i hand, då valet främst beror på tillgänglighet, bekvämlighet, kostnad och tidsoptimering, vilket gör bilen till ett populärt färdmedel. CO2-ekvivalent utsläppen från transportsektorn har under 2000-talet minskat, men detta beror inte på mindre bilåkning utan drivmedelseffektiva bilar. Tillgängligheten till det kommunala trafikmedlet varierar kraftigt i Sverige, boende på landsbygden känner sig orättvist behandlade då staten väljer att satsa mer pengar på kollektivtrafik i storstäder då det gynnar fler och då ger en större miljövinst. Detta leder till ett ökat bilberoende på landsbygden för att till exempel ta sig till och från arbetsplatser. / This master thesis is about how the holders of driving licenses have changed for the young adults in the ages 18-24 years in metropolitans, cities and on the countryside during the period 2003-2015. It has been investigated whether the economic income, environmental awareness, transport opportunities and urbanization have an impact on young adults driving licenses. In order to obtain results, gathering of information has been carried out through review of studies and reports, and summary of information from mainly SCB; related to carbon dioxide emissions, holdings of driving licenses and economic income. The investigation about the relationships between the various factors associated with driving licenses gives an idea of how transport possibilities work in Sweden and which resources are needed to achieve Agenda 2030. During the period 2003-2015, men's driver licenses holdings decreased by 1%, while women's holdings increased by 4%. The men, however, have a total higher share of driving licenses than women. It is most common with driving licenses on the countryside (municipality group C), followed by cities (municipality group B) and big cities (municipality group A), regardless of economic income and gender. The economic statistics in this report shows that there is a larger proportion of women in municipality group A (big cities) who earn more than women in the rest of the country. Men generally earn better in municipality group C (countryside). The economic trends between men and women show that men’s income is more affected by the recession in Sweden than women's income. In connection with the recession in Sweden there is a reduction of driving licenses for both men and women. In Sweden's municipality groups the statistics indicate that the probability that you have a driver license increases with a higher financial income, regardless of gender. It is more common for young adults to have driving licenses on the countryside than in the cities and the big cities, regardless of income. The young adults’ relationship to transport and environmental thinking doesn’t go hand in hand, as the choice of transportation is mainly due to accessibility, convenience, cost and time optimization, which makes the car a popular vehicle. CO2-equivalent emissions from the transport sector have declined in the 2000s, but this does not indicate a decrease in car driving only that the cars have become more fuel efficient. Due to a wide variation of the public transportation in Sweden, the residents on the countryside feel unfairly treated as the government has invested more money on public transport in big cities, as it benefits more people and gives a greater environmental benefit. This leads to increased car dependence on the countryside, for example-to commute to and from work.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kth-233634 |
Date | January 2018 |
Creators | Gadstam, Louise |
Publisher | KTH, Hållbar utveckling, miljövetenskap och teknik |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | TRITA-ABE-MBT ; 18347 |
Page generated in 0.0015 seconds