Digitalisation within industries is rapidly advancing and data possibilities are growing daily. Machine learning models need a large amount of data that are well-annotated for good performance. To get well-annotated data, an expert is needed, which is expensive, and the annotation itself could be very time-consuming. The performance of machine learning models is dependent on the size of the data set since a large amount of annotation is required for a good performance. Active learning has emerged as a solution to increase the size of the data through selective annotation. Instead of labelling data points at random, active learning strategies can be used to select data points based on informativeness or uncertainty. The challenge lies in determining the most effective active learning strategy for a combination of machine learning model and problem type. Although active learning has been around for a while, benchmarking strategies have not widely been explored. The aim of the thesis was to benchmark different AL strategies and analyse their performance on underlying ML problems and ML methods/models. For this purpose, an experiment was constructed to, in an unbiased way, compare different machine learning models in combination with different active learning strategies within the areas of computer vision, drug discovery, and natural language processing. Nine different active learning strategies were analysed in the thesis, with a random strategy working as the baseline, tested on six different machine learning methods/models. The result of this thesis was that active learning had a positive effect within all problem areas and especially worked well for unbalanced data. The two main conclusions are that all active learning strategies work better for a smaller budget due to the importance of selecting informative data points and that prediction-based strategies are the most successful for all problem types. / Föreställ dig möjligheten att ha ett verktyg för att bota en genetisk sjukdom. Idag finns data överallt, även ditt DNA anses vara fullt av värdefull information och mysterier redo att utforskas. I våra data finns det oändliga kopplingar och dolda relationer som inte ens det bästa mänskliga sinnet kan hitta och datorkraft har blivit en styrka att räkna med. Ett vinnande koncept har visat sig vara human-in-the-loop-programmering, där människa och dator arbetar tillsammans. Detta kallas inom maskininlärning för supervised learn- ing. Normalt sett kräver supervised learning en stor mängd data, och för mer komplexa uppgifter, en expert då feedback från en människa förväntas. Man kan se datorn som en detektiv och experten som dennes chef som pekar i rätt riktning. Riktningen pekas ut genom annotering av data, man berättar för datorn vilket svar som är rätt så att den lär sig ta ut särdrag. Exempelvis om man vill ha ett program som skiljer på hund från katt så kan det vara svårt att veta vad som är vad om man aldrig har sett ett djur innan. Båda har två öron, två ögon, fyra ben, och i många fall, även päls. En människa kan då berätta för datorn om det är en hund eller katt som syns på bilden och datorn kommer då börja lära sig se mönster och se utmärkande egenskaper. Att annotera data tar både lång tid och kostar mycket pengar. Vad gör man egentligen när mängden data är för liten, och/eller kostnaden för en expert blir för stor? Sam är en person med en sällsynt genetisk sjukdom. De har hört talas om ett program som bygger på supervised learning som kan ge förslag på vilken medicinsk behandling de kan pröva för att lindra sina symtom. På grund av den unika genetiska sjukdom som Sam har så finns det inte mycket data om detta, vilket gör att programvaran inte kommer fungera i Sams fall. Kom ihåg att supervised learning behöver mycket data som är väl annoterad för att ge pålitlig utdata. Hur ska programmeraren kunna hjälpa Sam? Med active learning såklart! Active learning är ett samlingsnamn för olika strategier som selekterar de mest informativa, eller osäkra datapunkterna att annotera. I stället för att exempelvis göra 2000 annoteringar kan en bättre prestanda åstadkommas med enbart 100. Skillnaden ligger i att det under supervised learning utan active learn- ing presenteras en färdig uppsättning av punkter för experten att annotera. Med active learning sker en interaktion för att välja ut punkter för annotering. Detta resulterar i en mer kostnadseffektiv inlärning som även presterar bra på ett litet data set. Detta exjobb har studerat prestationen av active learning inom läkemedelsbranschen och även prob- lem inom datorseende och språkteknologi. Resultatet gav att minst en av de applicerade active learning strategierna ledde till en förbättrad prestanda inom samtliga områden. Kanske kan vi i framtiden faktiskt använda active learning till att hjälpa personer som Sam och ha verktyget för att lösa mysteriet och bota dennes genetiska sjukdom.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:uu-505996 |
Date | January 2023 |
Creators | Werner, Vendela |
Publisher | Uppsala universitet, Avdelningen för systemteknik |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | English |
Detected Language | English |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | UPTEC X ; 23012 |
Page generated in 0.0019 seconds