Användningen av prefabricerade byggnadsdelar har drivit fram en utveckling av fogar och fogmassor i byggsektorn. Ytterväggsfogar fyller många viktiga funktioner, de tar upp rörelser som uppstår i byggnadsdelar och utgör samtidigt ett väderskydd som samverkar med resterande del av ytterväggen. Problem i fogar ökar risken för vatteninträngning som i sin tur ökar risken för fuktproblem. Om fuktproblem uppstår kan det ge en negativ effekt på människors hälsa och hygien. Större och mer varierande elementstorlekar ställer högre krav på genomtänkta anslutningar. Det pågår en kamp mellan arkitekten, som vill minimera fogens storlek för en mer tilltalande byggnad, och den rationella konstruktören som vill ha en större fogbredd för en långsiktigt fungerande byggnad. Många faktorer styr fuktsäkerheten i fogar. Arbetet med att uppnå fuktsäkra fogar är en lång kedja med olika aktörer som kräver både god kunskap bland samtliga inblandade och samverkan mellan dessa. Studien identifierar orsaker till fogproblem genom analys av två byggnader, som är byggda i samma stad men under olika förutsättningar, och genom intervjuer med olika aktörer som på ett eller annat sätt jobbar med fogar i produktion. Olika aktörer upplever olika slags problem och för att bredda synen på fogproblem intervjuas också en person som aktivt jobbar med att sprida kunskap om fogar till aktörer. Målet med rapporten är att belysa de kritiska faktorer som leder till fuktproblem i ytterväggsfogar, bidra med en djupare förståelse för olika aktörers syn på problemet och presentera förslag på förbättringar inför framtida projekt. Kritiska faktorer som enligt studien kan leda till fogproblem är bland annat osäker konstruktionslösning, otillräcklig fogbredd, otät fog och brister i fogningsutförandet. Fogproblem påverkas av många samverkande faktorer under hela byggprocessen. Risken för fogproblem påverkas bland annat av fogdimensionering, fogutformning och slagregnsmängden i det område där byggnaden är placerad. Brister i fogkonstruktionen ställer högre krav på ett korrekt fogningsutförande. En otät byggnad i ett område med hög slagregnsmängd är mer utsatt för fuktskador än en byggnad i ett område med mindre utsatthet för slagregn. Studien visar att det saknas förståelse för de krav som behöver uppfyllas vid fogdimensionering och användning av toleranser. Den valda fogbredden ska kunna ta upp de rörelser som förväntas ske i fogen och även inkludera toleransen för fogbredden i det aktuella projektet. Det är försent att upptäcka problem under montering av elementen. Konstruktören ska säkerställa att en korrekt minsta fogbredd har dimensionerats under projektering. Generaliserade slutsatser kan inte dras från arbetet i och med att det koncentrerats till endast två byggnader och ett fåtal intervjupersoner. Arbetets syfte är att öka förståelsen för den långa kedjan som påverkar kvaliteten på fogen. En ökad förståelse leder till en större medvetenhet vid kravställningar och val, vilket skapar goda förutsättningar för samtliga aktörer att tillsammans lyckas bygga fuktsäkra ytterväggsfogar.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kth-230129 |
Date | January 2018 |
Creators | Ucar, Zozan |
Publisher | KTH, Byggnadsteknik |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | TRITA-ABE-MBT-240 ; 240 |
Page generated in 0.0021 seconds