Arbetet undersöker stadslogistiksystemet ur ett ytanvändningsperspektiv. Vidare presenteras hur stadslogistik fungerar, vilka som deltar i systemet och vilken roll de innehar. Skillnaden mellan intressenter och aktörer presenteras och vilka intressekonflikter som kan uppstå mellan dessa. Eftersom ytor ofta styrs och planeras av kommuner går även studien in på styrande organ och dess påverkan på stadslogistik. Ytanvändning presenteras brett och blir mer specifikt i mån om att skapa en förståelse för alla de faktorer som vanligtvis inte redogörs. Studien berör även hur stadslogistik kan bli mer hållbart genom tidigare litteratur, hållbarhets förändringar har även tagits med via observationer som gjorts.Syftet med arbetet är att undersöka hur olika aktörer och intressenter ser på användningen av stadskärnans ytor. Vidare utforskas befintlig ytanvändning samt på ett djupare plan försöka framhäva hur aktörer och intressenter ser på ytanvändningen. Avhandlingens resultat är baserat på den fallstudie som genomförts. Paralleller dras mellan tidigare litteratur och fallstudien. Detta gör att arbetet följer en deduktiv metod. Fallstudien omfattar en enkätundersökning som delades ut på två platser i Göteborgsområdet. Magasinsgatan i Göteborgs innerstad samt Mölndal Galleria. I resultatet presenteras Magasinsgatan i Göteborg och Mölndal gallerias ytanvändning. Enkätsvaren visar att båda urval använder sina ytor i ett säsongsmönster. Ytanvändningen stiger märkbart under sommarhalvåret för att sedan minska under vinterhalvåret, förutom en liten uppgång under december månad. Ändamål och förutsättningar varierar mellan urvalen. Magasinsgatan nyttjar 45.5 % av sina ytor för användandet av reklamskyltar till skillnad från Mölndal som använder 6.3% men istället använder 43.8 % till försäljning. Resultatet indikerar även att fastställandet av frågor och beslut bör inkludera alla berörda intressenter. Dock anser majoriteten att kontor, distributionsföretag och gatukök/foodtrucks bör besitta minst inflytande över stadskärnans ytanvändning samtidigt som fastighetsägare, kommun, butik och restauranger bör inneha störst. Trots det upplever intressenterna att de har lågt inflytande med en återkommande kommentar om samspel och kommunikation parter emellan. Trängsel och blockager förekommer oftare på Magasinsgatan än i Mölndal Galleria. Däremot upplever Mölndal Galleria störningar från sina grannar oftare. / The work examines the urban logistics system from a land use perspective. Furthermore, it is presented how urban logistics work, who participate in the system and what role they hold. The difference between actors and stakeholders is presented and what conflicts of interest may arise between them. As areas are often controlled and planned by municipalities, the work also goes to governing bodies and their impact on urban logistics. Surface use is presented broadly and becomes more specific to the extent of creating an understanding of all the factors that are not usually taken into account. The study also touches on how urban logistics can become more sustainable through previous literature, and sustainability changes have also been taken into account through observations made. The purpose of the work is to investigate how different actors and stakeholders view the use of the city center's areas. Furthermore, we explore how existing surface use, on a deeper level try to highlight how actors and stakeholders view surface use. The result is based on the conducted case study. Parallels are drawn between previous literature and the case study. This means that the work follows a deductive method. The case study includes a survey that was distributed at two locations in the Gothenburg area. Magasinsgatan in Gothenburg's inner city and Mölndal Galleria. The result presents Magasinsgatan in Gothenburg and the Mölndal gallery's surface use. The survey responses show that both samples use their surfaces in a seasonal pattern. Surface usage increases noticeably during the summer and then decreases during the winter, except for a slight increase during the month of December. Purposes and conditions vary between the selections. Magasinsgatan uses 45.5% of its space for the use of advertising signs, unlike Mölndal, which uses 6.3% but instead uses 43.8% for sales. The result also indicates that the determination of questions and decisions should include all relevant stakeholders. However, the majority believes that offices, distribution companies and street kitchens / food trucks should have the least influence over the city's surface use, while at the same time property owners, municipalities, shops and restaurants should have the largest share. Nonetheless, stakeholders feel that they have low influence with a recurring commentary on interaction and communication between the parties. Congestion and blockages occur more often on Magasinsgatan than in Mölndal Galleria. However, Mölndal Galleria experiences disturbances from its neighbors more often.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:hb-23296 |
Date | January 2019 |
Creators | Johlin, Filip, Sahlberg, Anton, Sundgren, Gustav |
Publisher | Högskolan i Borås, Akademin för textil, teknik och ekonomi, Högskolan i Borås, Akademin för textil, teknik och ekonomi, Högskolan i Borås, Akademin för textil, teknik och ekonomi |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0016 seconds