Syfte: Det övergripande syftet med denna avhandling var att öka förståelsen förnärstående i deras föränderliga livssituation under de sex första månaderna efter en persons strokeinsjuknande, med särskild fokus på lärande. Vidare var syftetatt utvärdera de skriftliga informationsmaterial som erbjuds närstående vid svenska strokeenheter.Metod: I delstudie I, intervjuades 16 närstående om vad det innebar att bli närstående till en person drabbad av stroke. I delstudie II, återintervjuades 9 närståendeom vad det innebar att vara närstående till en person drabbad av stroke.Intervjuerna skedde sex månader efter den drabbades strokeinsjuknande. Datafrån de båda studierna analyserades med hjälp av Lindseth och Norbergs fenomenologiska hermeneutiska analysmetod som är inspirerad av Ricoeur. I delstudieIII, intervjuades 16 respektive 9 närstående om vad de ville veta och förståunder de sex första månaderna efter den drabbades strokeinsjuknande. Krippendorffsmetod för kvalitativ innehållsanalys användes för att analysera data. Idelstudie IV, granskades 42 skriftliga informationsmaterial från 21 svenskastrokeenheter. Data analyserades med hjälp av beskrivande statistik och Krippendorffsmetod för kvalitativ innehållsanalys.Resultat: Att bli närstående till en person drabbad av stroke innebar att upplevakaos men också att nå en vändpunkt. Den var startskottet för en febril aktivitetsom visade att närstående hade en beredskap att söka ordning i kaoset (I). Attvara närstående till en person drabbad av stroke innebar en kamp för frihet.Närstående ville inte anpassa sig till den drabbades ohälsa eller dess konsekvenser.De ville välja sitt eget levnadssätt och skriva sin egen historia och därför integrerade de ohälsan och dess konsekvenser i sina liv (II). Den information somnärstående ville ha handlade om den strokedrabbade, de professionella och omsig själva. Dessutom visade resultatet att deras sökande efter information var relaterattill personlig involvering, situationella faktorer, olika kunskapsbehov ochsätt att skaffa sig information (III). De skriftliga informationsmaterialen hölladekvat kvalitet gällande inre och yttre struktur. Dessutom höll de samma nivånär det gällde läsbarhet. Däremot varierade informationsinnehållet mellan deolika strokeenheterna (IV).Konklusion: Att bli närstående till en person som drabbats av stroke innebär atthamna i kaos men också att ganska snart nå en vändpunkt (I). Vid denna är personenberedd att ordna livet utifrån de nya förutsättningarna och därför behöversjuksköterskor lära sig att identifiera vändpunkter och inkludera stöd till närstå8ende i de nya och ovana livssituationerna. Att vara närstående under de sex förstamånaderna efter den drabbades insjuknande innebär att kämpa för frihet,dock utan att överge den drabbade (II). I denna process är det viktigt att dennärstående får stöd i att hitta balansen mellan frihet och ansvar, mellan eget livoch omsorg om den drabbade och i relation till andra anhöriga. Närstående ärkapabla att hantera sin föränderliga livssituation då de är aktiva, engagerade ochframåtriktade personer (I, II, III). Därför behöver alternativa pedagogiska metoderoch förhållningssätt utvecklas och testas. Sjuksköterskor behöver tränas iatt använda sådana alternativa metoder. Innehållet i de skriftliga informationsmaterialsom erbjuds närstående vid svenska strokeenheter varierar stort mellanolika enheter (IV). Därför vore det värdefullt att etablera ett elektroniskt informationscentrum på nationell nivå. Den svenska Hälso- och sjukvårdslagen värnarenbart om den drabbade och berör inte alls de närståendes behov eller situation.Med ett ökande antal äldre, och därmed ökat tryck på familjen, är det kanskehög tid att se över lagen för att undvika att närstående blir ”den andra patienteni familjen”. / För avläggande av filosofie doktorsexamen i omvårdnad, som med tillstånd av Fakultetsnämnden vid Fakulteten för samhälls- och livsvetenskaper vid Karlstads universtitet framläggs till offentlig granskning fredagen den 5 juni 2009 kl.10:00 M202, Högskolan i Borås
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:hb-3514 |
Date | January 2009 |
Creators | Wallengren Gustafsson, Catarina |
Publisher | Högskolan i Borås, Institutionen för Vårdvetenskap, Högskolan i Borås |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Doctoral thesis, monograph, info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Relation | Skrifter från Högskolan i Borås, 0280-381X ; 17 |
Page generated in 0.0016 seconds