Aquesta tesi pretén millorar el coneixement i la comprensió de les violències de gènere. Més concretament, està lligada a comprendre com la seva presa de consciència ha emergit dins l’esfera política sota l’impuls del feminisme d’estat espanyol i com les institucions estatals franceses i espanyoles han enfrontat la problemàtica i han traduït legislativament aquest problema social. L’anàlisi d’aquests dos contextos (nacionals, regionals i locals) permet de posar èmfasi en l’evolució de practiques jurídiques i mediàtiques a diferents escales. Aquest estudi comparatiu mostra les repercussions financeres, sanitàries i socials i fent especial atenció a l’interès de la intervenció de l’estat dins la lluita contra la violència exercida en contra de les dones en el si de la parella.Tanmateix, aquest problema social no ha pas aparegut de la mateixa manera a Franca i a Espanya. Diversos factors permeten explicar la seva posada en escena dins l’agenda política espanyola : el context geopolític, la debilitat de les polítiques familiars, la capacitat mobilitzadora del feminisme d’Estat i la seva mediatització. Després d’haver presentat l’evolució legislativa de les violències exercides sobre les dones dins el si de la parella en ambdós països, aquesta recerca aporta una lectura explicativa i comparativa del funcionament de la justícia davant aquestes situacions de violència estudiant les practiques dels tribunals de Bordeus i Barcelona entre els anys 2003 i 2009. Per últim, mostra un retrat contrastat de dues nacions on el reflex mediàtic de l’acció política descobreix dos models ben diferents. En aquest sentit presenta el rol dels missatges emesos per les campanyes de comunicació governamentals de la lluita contra la violència exercida sobre les dones i el de les “línies” editorials dels “informatius d’informació regional en matèria de tractament” de la violència de gènere. Així doncs, l’estudi d’aquestes pràctiques revela la influència d’una política social sobre la taxa de denúncies i el perfil dels condemnats. / Cette thèse cherche à améliorer la connaissance et la compréhension des violences de genre. Elle s’attache plus particulièrement à comprendre comment leur prise en charge a émergé dans la sphère politique sous l'impulsion des féministes d’État espagnoles et comment les institutions étatiques française et espagnole se sont saisies et ont traduit législativement ce problème social. L'analyse de deux cadres nationaux, régionaux et locaux permet de mettre en relief l’évolution des pratiques judiciaires et médiatiques à différentes échelles. Cette étude comparative montre les répercussions financières, sanitaires et sociales et, donc, l’intérêt de l’intervention de l’État dans la lutte contre les violences exercées à l’encontre des femmes au sein du couple. Toutefois, ce problème social n’a pas émergé de la même façon en France et en Espagne. Ainsi, plusieurs facteurs permettent d’expliquer sa mise sur l’agenda politique espagnol : le contexte géopolitique, la faiblesse des politiques familiales, la capacité mobilisatrice du féminisme d’État et sa médiatisation. Après avoir présenté l’évolution législative des violences exercées à l’encontre des femmes au sein du couple dans les deux pays, cette recherche apporte une lecture explicative et comparative du fonctionnement de la justice face à ces situations de violences en étudiant les pratiques des tribunaux de Bordeaux et Barcelone entre 2003 et 2009. Enfin, elle dresse le portrait contrasté de deux nations dont le reflet médiatique de l’action politique dévoile des modes de traitement bien distincts. Pour cela, elle évoque le rôle des messages délivrés par les campagnes de communication gouvernementales de lutte contre les violences faites aux femmes et les lignes éditoriales des journaux télévisés d’information régionale en matière de traitement des violences de genre. Ainsi, l’étude de ces pratiques révèle l’influence d’une politique sociale genrée sur les taux de dénonciation et le profil des condamnés. / The aim of this thesis is to improve the knowledge and understanding of gender-related acts of violence. More particularly, it aims at understanding how their undertaking has emerged in the political sphere, spurred on by State feminists in Spain, and how the French and Spanish political institutions have taken up and brought this social issue before the courts. The analysis of these two national, regional and local frameworks helps to underline the evolution of judicial and media practices at different scales. This comparative study shows the financial, sanitary and social repercussions and, consequently, the interest for the State to intervene to combat the acts of violence against women within the couple. However, this social issue has not emerged the same way in France and Spain. That is why several factors can account for its integration into the Spanish political agenda: the geopolitical context, the weaknesses of family policies, the capacity of State feminism to attract people’s support and its media coverage. After presenting the legislative evolution of acts of violence against women within the couple, this research brings an explanatory and comparative reading of the functioning of justice in front of situations of violence by studying the practices of Bordeaux and Barcelona courts between 2003 and 2009. Finally, it draws a contrasted portrait of two nations whose media reflection of political action, reveals quite different ways of tackle the issue. For that, it evokes the function of messages conveyed by Government communication campaigns on fights against acts of violence against women as well as the editorial ways of TV regional news about the ways gender-related acts of violence are dealt with. So, the analysis of these practices unveils the influence of a gender social policy generated from the denunciation rates and the convicts’ profiles.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_UAB/oai:www.tdx.cat:10803/129272 |
Date | 15 November 2013 |
Creators | Franquet, Laetitia |
Contributors | Flaquer, Lluís, 1946-, Cuin, Charles-Henry, Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia |
Publisher | Universitat Autònoma de Barcelona |
Source Sets | Universitat Autònoma de Barcelona |
Language | fra |
Detected Language | French |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | 522 p., application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs., info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.002 seconds