L’objectiu d’aquesta tesi doctoral se centra en l’estudi del treball domèstic i de cura a l’Estat espanyol des d’una perspectiva concreta: l’anàlisi de classe i de gènere. La tesi analitza com es configura la cura entre classes i entre gèneres, és a dir, com es distribueix i es gestiona la cura en funció de la posició particular dels individus en ambdós eixos de coordenades. Per tant, aquesta tesi parteix d’una mirada sociològica que posa l’accent en el conflicte, les divisions socials i les relacions de poder i que, com a conseqüència, s’allunya de les teories més funcionalistes o harmòniques de la realitat social. Aquesta tesi tampoc no casa amb un enfocament individualista o culturalista de l’objecte d’estudi, sinó que, contràriament, reivindica la classe social com a eix d’escissió social i com a font distributiva dels recursos materials, culturals i simbòlics en una societat determinada.
La tesi neix d’una preocupació triple que es concreta en tres nivells d’anàlisi: a) nivell macro: el context global de la cura; b) nivell meso: el context de la cura dels països mediterranis i c) nivell micro: les decisions i les pràctiques entorn de la cura a les llars–famílies, i més particularment, de les dones. Per tant, aquestes pràctiques són analitzades des dels seus condicionants macroestructurals, tot entenent que no són configuracions aleatòries, fruit de "preferències individuals" o principis motivacionals, sinó que són desenllaços resultants de la intersecció dels eixos de poder subjacents al model d'organització de la cura de la societat espanyola: la classe i el gènere, així com altres factors ineludibles com l'etnicitat o la generació. Es parteix de la idea, doncs, que la cura és un fenomen dividit socialment, és a dir, un fenomen que no només és viscut, interioritzat i experimentat per les dones diferencialment, sinó que és un fenomen producte i productor d’unes desigualtats socials intergèneres ―entre gèneres― i intragèneres ―entre dones.
Així, l’objectiu final de la tesi doctoral és construir una “tipologia de dones” en funció de la seva manera diària de gestió del treball domèstic i de cura. Però, més enllà de veure com les dones organitzen i gestionen aquest treball en la seva vida quotidiana, la tesi indaga en el per què d’aquesta gestió concreta i en les possibilitats que aquest model de gestió canviï. Aquesta aproximació hermenèutica a les practiques de cura només és assolible mitjançant la metodologia qualitativa. De fet, l’observació empírica se centra en l’anàlisi qualitativa d’una mostra (teòrica) de vint-i-cinc dones procedents de diferents classes socioeconòmiques, que es sintetitzen en quatre “tipus”: classe treballadora, classe mitjana nova, classe mitjana vella i classe propietària. La posició socioeconòmica de les dones entrevistades s’ha construït a partir de la seva classe ocupacional i s’ha complementat amb altres factors d’estratificació social com la generació ―cicle de vida.
Tot i la pertinença de l’aproximació qualitativa, l’anàlisi quantitativa és altament profitosa per aquesta tesi, atès que l’explotació de dades primàries i secundàries és una tasca bàsica en el procés de selecció dels informants clau. En aquest sentit, les dades quantitatives han permès delimitar els eixos de distribució mostral i centrar el camp d’anàlisi: la regió metropolitana de Barcelona. / The objective of this thesis focuses on the study of domestic and care work in Spain from a specific perspective: an analysis of class and gender. The thesis discusses how care is configured between classes and between genders, in other words, how care is distributed and managed depending on the particular position of individuals in both coordinate axes. Therefore, this thesis is based on a sociological perspective that emphasizes conflict, social divisions and power relations and, consequently, it differs from the harmonic or functionalist theories of social reality. This thesis does not converge with an individualistic or culturalist approach of the object of study, but on the contrary, claims social class as an axis of social division and as a source of distribution of material, cultural and symbolic resources in a determined society.
This thesis rose from a triple concern that consists of three levels of analysis: a) macro level: the global context of care, b) meso level: the context of care in the Mediterranean countries and c) micro level: care decisions and care practices of the Spanish households, and more particularly, of women. Therefore, these practices are analyzed from its macro structural context, understanding that are not random configurations or the result of "individual preferences" or motivational principles, but are outcomes resulting from the intersection of the axes of power underlying the model of care of the Spanish society: class and gender, as well as other essential factors such as ethnicity or generation. The thesis is based on the idea, then, that care is a phenomenon socially divided, this is to say, a phenomenon that is not only experienced and internalized by women differentially, but is a product and producer of social inequalities: intergender ―between genders― and intragender ―between women.
The ultimate goal of the thesis is to construct a "typology of women," according to their way of managing domestic and care work. But beyond seeing how women organize and manage it in their daily lives, the thesis explores the reasons of this management and the possibilities of its transformation. This hermeneutic approach to the care practices is only achievable through qualitative methodology. In fact, empirical observation focuses on the qualitative analysis of a theoretical sample of twenty-five women from different socioeconomic classes, which are summarized into four "types": working class, new middle class, old middle class and capitalist class. The socioeconomic position of women was constructed from the occupational class which has been complemented with other important factors of social stratification as the generation ―life-cycle.
In addition, quantitative analysis is highly beneficial to this thesis. The exploitation of primary and secondary data is a basic task in the selection process of the key informants. In this regard, quantitative data have been used to construct the sample and to center the observation field: the metropolitan region of Barcelona.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_UAB/oai:www.tdx.cat:10803/48526 |
Date | 04 January 2011 |
Creators | Castelló Santamaria, Laia |
Contributors | Torns, Teresa, Parella Rubio, Sònia, Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia |
Publisher | Universitat Autònoma de Barcelona |
Source Sets | Universitat Autònoma de Barcelona |
Language | Catalan |
Detected Language | English |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | 635 p., application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess, ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs. |
Page generated in 0.002 seconds