Aquesta tesi doctoral té com a finalitat aprofundir en la identificació, caracterització i comprensió, tant des del punt de vista teòric, com des del punt de vista metodològic, de l'avaluació que du a terme el professorat de matemàtiques de l'Educació Secundària Obligatòria (ESO) per tal d'avaluar els aprenentatges dels alumnes que presenten dificultats en l'aprenentatge d'aquesta àrea. Més específicament, els objectius són: en primer lloc, identificar els programes avaluatius que utilitza el professorat per als alumnes amb dificultats en l'aprenentatge de les matemàtiques (d.a.m.) i, un cop identificats, establir semblances i diferències entre aquests programes i els que s'utilitzen per a la resta de l'alumnat; en segon lloc, analitzar les possibles relacions entre la diversificació dels programes avaluatius per als alumnes amb d.a.m. i la diversificació d'altres aspectes del procés d'ensenyament/aprenentatge; i, en tercer lloc, copsar la incidència de determinats factors en els processos i criteris de presa de decisions per part del professorat o del centre en relació a la diversificació dels programes avaluatius o d'altres elements del procés d'ensenyament i aprenentatge dels alumnes amb d.a.m.El marc teòric que s'assumeix com a referència és la concepció constructivista de l'ensenyament i l'aprenentatge que fonamenta en alguns principis sòcio-culturals, d'inspiració vigotskiana, la seva conceptualització de les pràctiques avaluatives i sobre els processos d'atenció a la diversitat. L'estratègia de l'ensenyament adaptatiu i, com a conseqüència, l'avaluació de caire inclusiu, esdevenen els eixos principals de la recerca.L'estratègia metodològica general que s'adopta és de caràcter observacional i basada en l'anàlisi de casos. L'anàlisi detallada de les pràctiques avaluatives del professorat de matemàtiques de quart d'ESO de quatre instituts, juntament amb l'anàlisi del context en el qual es troben constitueixen la base empírica del treball. Els instruments que s'han utilitzat per a la recollida de dades han estat, fonamentalment: entrevistes semiestructurades al cap d'estudis o coordinador pedagògic de l'IES; al cap del departament de matemàtiques i als professors que imparteixen l'àrea de matemàtiques a 4art d'ESO.Vinculat a cadascuna de les entrevistes, recull de documents relatius a l'atenció a la diversitat i a l'avaluació. El procediment d'anàlisi de les dades es va abordar de manera successiva per objectius, i per a cadascun d'ells es van elaborar un seguit d'instruments amb diferents dimensions i criteris operatius de validació. Els resultats mostren les relacions existents entre les pràctiques avaluatives utilitzades per als alumnes amb d.a.m. i les utilitzades per a la resta de l'alumnat, en el sentit que en un bon nombre de casos, els programes avaluatius utilitzats per avaluar els alumnes amb d.a.m. són iguals als emprats per avaluar la resta de l'alumnat, sense que es produeixi cap diferenciació, i també que la proporció de programes avaluatius que poden qualificar-se com "adaptatius" és baixa. L'estudi també mostra les relacions entre la diversificació i adaptabilitat dels programes avaluatius i la diversificació i adaptabilitat d'altres elements del procés d'ensenyament i aprenentatge, en el sentit que s'han identificat docents que diversifiquen diversos aspectes del procés d'esenyament i aprenentatge, però no diversifiquen els seus programes avaluatius; en canvi, no es troba, en cap cas, la situació inversa. El treball també mostra en funció de quins factors es prenen decisions tant a nivell de professor com a nivell de centre sobre la diversificació dels programes avaluatius o sobre la diversificació d'altres elements del procés d'ensenyament i aprenentatge, essent la concepció sobre les difereències individuals del centre i el grau d'elaboració de les decisions col·lectives els que presenten una incidència més clara. / The objectives of this study are: firstly, to analyze the assessment programmes (AP) addressed by teachers of Compulsory Secondary Education (16 years old) to mathematics low-achievement students and to compare AP addressed to mathematics low-achievement students with AP addressed to the rest of the students; secondly, to analyze the relationship between assessment diversification and teaching diversification for mathematics low-achievement students; and finally, to understand some of the factors that affect the possibility to use more inclusive assessment practices by teachers. The theoretical approach is socio-cultural perspective, that has pointed out the intrinsic interrelationship between teaching and learning, and assessment processes. It has also called attention to the importance of using certain assessment tools and forms in order to develop inclusive schools and classrooms. Both statements highlight the relationship between more inclusive assessment practices and the improvement of teaching in the same way. We studied the teaching, learning and assessment processes of 21 groups from students in their 4th year in Secondary School (16 years old). These 21 groups are from four high schools with different features. In each high school we studied all the groups ordinary and extraordinary, homogeneous and heterogeneous where the mathematics subject was taught to students in their 4th year. For each process, we made several interviews with the mathematics teachers and we collected all the assessment tools used for students with learning disabilities as well as for all the rest. We also collected complementary data from interviews to school teaching supervisors and heads of mathematics departments, as well as documents related to assessment and/or educative response to students' diversity elaborated by the whole school and by mathematics teachers. All these data were analyzed according to a categories system reviewed and adapted for the study of assessment situations and activities Results show that, generally, assessment practices developed by teacher and students do not show a high degree of adaptability. They also show that, in most cases, although the assessment practices used to assess students with mathematics learning disabilities are different to those used with the rest of the students, they are not, however, more adaptative and inclusive. Finally, results show that this adaptability and inclusiveness depend on a wide range of factors, amongst which we can point out those related to the agreements reached by high schools on how respond pedagogically to diversity and learning disabilities students.
Identifer | oai:union.ndltd.org:TDX_UB/oai:www.tdx.cat:10803/2644 |
Date | 12 December 2005 |
Creators | Naranjo Llanos, Milagros |
Contributors | Onrubia Goñi, Javier, Universitat de Barcelona. Departament de Psicologia Evolutiva i de l'Educació |
Publisher | Universitat de Barcelona |
Source Sets | Universitat de Barcelona |
Language | Catalan |
Detected Language | English |
Type | info:eu-repo/semantics/doctoralThesis, info:eu-repo/semantics/publishedVersion |
Format | application/pdf |
Source | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess, ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs. |
Page generated in 0.0175 seconds