Numera läggs alltmer resurser från både privata och offentliga aktörer på byggandet av energieffektiva byggnader. Denna satsning har bland annat att göra med EU:s krav på att alla ägda hus som byggs efter 2020 ska vara nära nollenergihus, men också med Boverkets krav vilka gäller specifikt för Sverige. Enligt Boverket får inte hus som byggs till och med 31:a december 2011 i Stockholm dra mer än 55 kWh/m2 Atemp över ett år ifall det värms upp med el, och 110 kWh/m2 Atemp över ett år ifall det värms upp på annat sätt. Utifrån dessa hårdare krav har energiberäkningarnas betydelse ökat avsevärt då det oftast krävs uppvisande av en preliminär sådan innan exploateringsavtal tecknas. Ett kvarter bestående av två huskroppar i Hammarby Sjöstad har undersökts då deras energianvändning ligger över den beräknade. Målet med studien har varit att ta reda på vad som orsakat differensen mellan uppmätt normalårskorrigerad energianvändning och beräknad energianvändning och att undersöka vilken driftoptimering som kan göras för att minska differensen. Studien undersöker energianvändningen för de första tolv månaderna som huset varit i full drift. Enligt två energiberäkningar är husens sammanlagrade specifika energianvändning enligt BBR18s format 54,5 kWh/m2 Atemp och år. I denna beräkningsmodell exkluderades påverkan av faktorer såsom uttorkning av byggfukt och vädring ur den specifika energianvändningen. Den uppmätta normalårskorrigerade specifika energianvändningen var 78,1 kWh/m2 Atemp och år för studiens undersökta objekt över den undersökta perioden. De huvudsakliga förklaringarna till differensen mellan beräknad och den uppmätta normalårskorrigerade specifika energianvändningen är följande: Fastighetselens energianvändning var 16,2 kWh/m2 Atemp och år. Detta förklaras främst utifrån att belysningen förbrukade mer än beräknat och att pumparnas energianvändning inte ingick i beräkningsmodellen. Hushållselens energianvändning var 23,9 kWh/m2Atemp och år, vilket är 9,1 kWh/m2 Atemp och år lägre än beräknat. Det har lett till ett ökat behov av värmeenergi för husen då mindre elenergi har varit tillgänglig för återvinning genom husens FTX-aggregat och för uppvärmning av lägenheterna. Faktorer såsom uttorkning av byggfukt, externel, och vädring har ej beaktats i energiberäkningen. Detta har lett till att den normalårskorrigerade energianvändningen för uppvärmning av husen har skiljt sig ifrån den beräknade energianvändningen. De teoretiska beräkningarna utgår ifrån balanserade flöden vilket ej har varit fallet i den undersökta fastigheten. Detta leder till att ouppvärmd uteluft tillförts förråden genom ytterväggsgaller, vilket fick radiatorernas energianvändning att vara betydligt högre än beräknat. Dessa obalanserade flöden över ventilationsaggregaten, där det var ett högre flöde frånluft än tilluft, orsakade också en lägre energiverkningsgrad hos ventilationsaggregatet än antaget i beräkningarna. VVC-förlusterna har inte kommit huset till godo då VVC-slingan huvudsakligen är dragen längs ett hisschakt. Med rätt driftoptimering av befintliga komponenter kan den specifika energianvändningen närma sig den beräknade energiprestandan. Förslag på driftoptimeringsåtgärder är: Rätt driftstyrning av belysning Pumpen, vilken tjänar radiatorerna och eftervärmningsbatterierna, ska enbart vara på under uppvärmningssäsong. Strypning av frånluftsflödena i förråden i avseende att minska de obalanserade flödena över ventilationsaggregatet och värmeanvändningen hos radiatorerna. Minskning av inomhustemperatur i förråd och trapphus. Förslag till fortsatt arbete är: Vidareutveckla systemlösningar för idrifttagande för lågenergihus med fokus på att finna optimal uppsättning av mätare och databehandlingsutrustning. En tydligt formulerad byggnadsteknisk guide för lågenergihus som inte ska vara kopplad till befintliga typer av lågenergihus. Framtagande av en checklista vid idrifttagning och driftoptimering av lågenergihus.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kth-62725 |
Date | January 2011 |
Creators | Gärde, Viktor |
Publisher | KTH, Tillämpad termodynamik och kylteknik |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0149 seconds