Spelling suggestions: "subject:"análisis qualitativo comparativo"" "subject:"análisis qualitativo comparativos""
1 |
Impacto del grado de implementación del Customer Relationship Management (CRM) y la Estrategia de Innovación en los resultados empresariales. Aplicación al sector vitivinícola españolGuerola Navarro, Vicente 21 May 2021 (has links)
[ES] El mercado y las transacciones comerciales se desarrollan en la actualidad en un entorno cada vez más dinámico y cambiante, que obliga a las empresas a adaptarse a expectativas cada vez más específicas y exigentes por parte de los clientes, y a una competencia feroz por mantener y ampliar la ventaja competitiva para poder subsistir. La fidelización de los clientes, y el establecimiento de relaciones comerciales duraderas con ellos a largo plazo es una de las formas más eficientes a través de las cuales las empresas pueden conseguir estos objetivos. Para ello es fundamental tener la mejor información posible sobre los clientes, así como establecer estrategias coherentes para la gestión de las relaciones con ellos. Poner al cliente como foco y centro de toda la cadena de valor de las empresas asegura que, desde la toma de requerimientos para satisfacer las necesidades de los clientes, hasta la provisión de bienes y servicios que satisfagan dichas necesidades, pasando por todas las etapas de su proceso productivo, están diseñadas y orientadas a conseguir la máxima satisfacción del cliente y con ello su fidelidad y una relación comercial duradera y beneficiosa.
Las Tecnologías de Información y Comunicación (TIC) son clave para cualquier estrategia dirigida a la consecución de estos objetivos, tanto por su potencia en el manejo de la información valiosa de gestión empresarial, como por el cambio cultural que introducen en las empresas que adoptan estos sistemas en su camino hacia la transformación digital. En las últimas dos décadas ha crecido especialmente el interés por una de estas tecnologías, en concreto los sistemas Customer Relationship Management (CRM), cuyo ámbito de trabajo es la gestión de las relaciones con los clientes.
CRM nace en los años 70 con el objetivo de automatizar la fuerza de ventas de las empresas, es decir, sistematizar e informatizar los procesos comerciales en tres áreas: ventas, marketing, y servicios. El objetivo primero de CRM era que toda acción emprendida por cualquiera de los agentes de la empresa, en cualquiera de estas tres áreas de gestión de relaciones con los clientes, estuviera registrada y accesible para el resto de los agentes clave de la empresa. Con CRM se conseguía unificar y tener de forma coherente y consistente toda la información de gestión de relaciones con los clientes.
El dinamismo y competitividad de los mercados, alentado por la globalización y el acceso a información y mercados diversos y dispersos, ha movido a las empresas a buscar estrategias de gestión que hagan sostenibles en el tiempo sus ventajas competitivas. CRM se ha mostrado como una de estas herramientas más valiosas, aportando expectativas no solo de beneficios de explotación actual por su gestión de la información relacionada con la gestión del conocimiento sobre los clientes, sino también de beneficios a futuro por su directo impacto en los procesos de innovación. Una vez definidos cuales son los beneficios esperados por parte de las empresas que deciden implementar sistemas CRM, se plantea la cuestión de saber en qué condiciones estos beneficios se suelen dar en la realidad. El presente trabajo de investigación ha pretendido comprobar cuáles son las condiciones que pueden hacer que el uso CRM por parte de las empresas venga acompañado consecuentemente de mejoras en los resultados empresariales, de modo que las conclusiones ayuden a las empresas a tomar sus decisiones sobre su adopción de dichos sistemas CRM.
La conclusión general del estudio es la confirmación de que una buena cultura de gestión de la relación con los clientes ("customer relationship management") es clave para tener un buen resultado empresarial, ya que está en línea con las teorías modernas del marketing relacional que se enfocan en la gestión centrada en el cliente. A esta relevancia de la cultura de gestión centrada en el cliente, se agrega que el uso de tecnologías CRM puede y de / [CA] El mercat i les transaccions comercials es desenvolupen en l'actualitat en un entorn cada vegada més dinàmic i canviant, que obliga les empreses a adaptar-se a expectatives cada vegada més específiques i exigents per part dels clients, i a una competència feroç per mantindre i ampliar l'avantatge competitiu per a poder subsistir. La fidelització dels clients, i l'establiment de relacions comercials duradores amb ells a llarg termini és una de les formes més eficients a través de les quals les empreses poden aconseguir aquests objectius. Per a això és fonamental tindre la millor informació possible sobre els clients, així com establir estratègies coherents per a la gestió de les relacions amb ells. Posar al client com a focus i centre de tota la cadena de valor de les empreses assegura que, des de la presa de requeriments per a satisfer les necessitats dels clients, fins a la provisió de béns i serveis que satisfan aquestes necessitats, passant per totes les etapes del seu procés productiu, estan dissenyades i orientades a aconseguir la màxima satisfacció del client i amb això la seua fidelitat i una relació comercial duradora i beneficiosa. Les Tecnologies d'Informació i Comunicació (TIC) són clau per a qualsevol estratègia dirigida a la consecució d'aquests objectius, tant per la seua potència en el maneig de la informació valuosa de gestió empresarial, com pel canvi cultural que introdueixen en les empreses que adopten aquests sistemes en el seu camí cap a la transformació digital. En les últimes dues dècades ha crescut especialment l'interés per una d'aquestes tecnologies, en concret els sistemes Customer Relationship Management (CRM), l'àmbit de treball del qual és la gestió de les relacions amb els clients. CRM naix en els anys 70 amb l'objectiu d'automatitzar la força de vendes de les empreses, és a dir, sistematitzar i informatitzar els processos comercials en tres àrees: vendes, màrqueting, i serveis. L'objectiu primer de CRM era que tota acció empresa per qualsevol dels agents de l'empresa, en qualsevol d'aquestes tres àrees de gestió de relacions amb els clients, estiguera registrada i accessible per a la resta d'agents clau de l'empresa. Amb CRM s'aconseguia unificar i tindre de manera coherent i consistent tota la informació de gestió de relacions amb els clients. El dinamisme i competitivitat dels mercats, encoratjat per la globalització i l'accés a informació i mercats diversos i dispersos, ha mogut a les empreses a buscar estratègies de gestió que facen sostenibles en el temps els seus avantatges competitius. CRM s'ha mostrat com una d'aquestes eines més valuoses, aportant expectatives no sols de beneficis d'explotació actual per la seua gestió de la informació relacionada amb la gestió del coneixement sobre els clients, sinó també de beneficis a futur pel seu directe impacte en els processos d'innovació. Una vegada definits quals són els beneficis esperats per part de les empreses que decideixen implementar sistemes CRM, es planteja la qüestió de saber sota quines condicions aquests beneficis se solen donar en la realitat. El present treball de recerca ha pretés comprovar quines són les condicions que poden fer que l'ús CRM per part de les empreses vinga acompanyat conseqüentment de millores en els resultats empresarials, de manera que les conclusions ajuden les empreses a prendre les seues decisions sobre la seua adopció d'aquests sistemes CRM. La conclusió general de l'estudi és la confirmació que una bona cultura de gestió de la relació amb els clients ("customer relationship management") és clau per a tindre un bon resultat empresarial, ja que està en línia amb les teories modernes del màrqueting relacional que s'enfoquen en la gestió centrada en el client. A aquesta rellevància de la cultura de gestió centrada en el client, s'agrega que l'ús de tecnologies CRM pot i deu ajudar a millorar l'acompliment de l'empresa. / [EN] The market and commercial transactions are currently developing in an increasingly dynamic and changing environment, which forces companies to adapt to increasingly specific and demanding expectations from customers, and to a fierce competition to maintain and expand the competitive advantage in order to survive. The loyalty of customers, and the establishment of lasting business relationships with them in the long term is one of the most efficient ways through which companies can achieve these objectives. For this purpose, it is essential to have the best possible information about customers, as well as to establish coherent strategies for managing relationships with them. Putting the client as the focus and center of the entire value chain of companies ensures that, from the study of requirements to satisfy the needs of clients, to the provision of goods and services that satisfy said needs, passing through all stages of its production process, are designed and oriented to achieve maximum customer satisfaction and with it their loyalty and a lasting and beneficial business relationship.
Information and Communication Technologies (ICT) are key to any strategy aimed at achieving these objectives, both because of their power in handling valuable business management information, and because of the cultural change they introduce in companies that adopt these systems on their way to digital transformation. In the last two decades, interest in one of these technologies has grown especially, specifically the Customer Relationship Management (CRM) systems, whose scope of work is the management of customer relationships.
CRM was born in the 70s with the aim of automating the sales force of companies, that is, to systematize and computerize business processes in three areas: sales, marketing, and services. The first objective of CRM was that any action taken by any of the company's agents, in any of these three areas of customer relationship management, be registered and accessible to the rest of the company's key agents. With CRM it was possible to unify and have in a coherent and consistent way all the information on customer relationship management.
The dynamism and competitiveness of the markets, encouraged by globalization and access to information and diverse and dispersed markets, has prompted companies to seek management strategies that make their competitive advantages sustainable over time. CRM has proven to be one of these most valuable tools, providing expectations not only of current operating benefits due to its management of information related to customer knowledge management, but also future benefits due to its direct impact on processes of innovation. Once the expected benefits of companies that decide to implement CRM systems have been defined, the question arises of knowing under what conditions these benefits usually occur in reality. The present research work has tried to verify which are the conditions that can make the use of CRM by companies consequently accompanied by improvements in business results, so that the conclusions help companies make their decisions about their adoption of such CRM systems.
The general conclusion of the study is the confirmation that a good culture of customer relationship management ("customer relationship management") is key to having a good business result, as it is in line with modern theories of relationship marketing that they focus on customer-centric management. To this relevance of the customer-centric management culture, it is added that the use of CRM technologies can and should help improve company performance. An adequate innovation strategy appears as the ideal complement to the strategies for the use of culture and CRM technologies in order to improve business results. / Guerola Navarro, V. (2021). Impacto del grado de implementación del Customer Relationship Management (CRM) y la Estrategia de Innovación en los resultados empresariales. Aplicación al sector vitivinícola español [Tesis doctoral]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/166614 / TESIS
|
2 |
Effectuation, domestic network strength, institutional voids and accelerated internationalization: Evidence from Latin American SMEsGil Barragán, Juan Manuel 19 October 2020 (has links)
[EN] This thesis investigates the type of domestic network strength and type of decisionmaking logic as causal conditions for achieving accelerated internationalisation in
small and medium enterprises (SMEs) located in context of institutional voids.
Furthermore, this dissertation explore the micro-mechanisms that connect the
impact institutional voids, effectual networking and networks strength on the
accelerated internationalisation of SMEs from Latin America.
The existing literature shows discrepancies among researchers about the individual
effect of networks strength, decision-making logic and institutional voids on
accelerated internationalisation. Moreover, scholars argue that accelerated
internationalization is a complex phenomenon that should be studied by identifying
the complex relations among variables. However, it seems that no studies have
explore this complex interaction and the connection among these factors.
Consequently, researchers advise to increase the investigation about the effects of
these variables on the accelerated internationalisation of SMEs. They have also
suggest to incorporate effectuation and institutional voids to clarify these
discrepancies. On this matter, researches warn that research on effectuation and
internationalization is an emerging scientific field that lacks conceptual clarity.
Recent studies also advice to move beyond foreign networks to explore the role of
domestic networks on accelerated internationalization. Finally, there have been calls
to advance research on Latin America that usually has been neglected in the existing
literature.
Therefore, this thesis aims to provide an approach based on three different
methodologies: First, a bibliometric analysis to contribute to classify the literature of
effectuation and internationalization, and identify its structure and key trends.
Second, a fuzzy-set qualitative comparative analysis (fsQCA) to investigates which
causal conditions contribute to accelerated internationalization among 33 contrarian
cases (21 from Colombia and 12 from Peru) of SMEs from context with institutional
voids. Results show that the combination of weak domestic ties and effectuation logic accelerated the internationalization of SMEs with fewer resource constraints.
In contrast, strong domestic ties and causation behaviour lead to accelerated
internationalization of SMEs with greater resource constraints. Based on these
findings, an integrative model that linked the causal configurations to reach
accelerated internationalization is developed.
Finally, an ordered logistic regression of 2.987 SMEs from Argentina, Colombia and
Peru, to examine the micro-mechanisms that connect institutional voids, effectual
networking, networks strength and location on the accelerated internationalisation of
SMEs from Latin America. Results show that (1) rural cities, instead of first- and
second-tier cities, accelerated the internationalization process of the firm. (2)
Institutional voids, effectual networks and strong local ties increase the likelihood of
accelerated internationalization. Finally, (3) we found a robust and high interaction
effect between effectual networking, significant institutional voids, strong local ties,
size of the firm and rural cities location on accelerated internationalization. Based on
the findings, a conceptual model is presented. / [ES] A partir del tipo de las relaciones de la red de contactos locales y la lógica en la toma
de decisiones, esta tesis investiga las condiciones causales necesarias para que las
pequeñas y medianas empresas (Pymes) que están situadas en contextos
caracterizados por vacíos institucionales, logren tener una internacionalización
acelerada. Adicionalmente, esta disertación explora los micro-mecanismos que
conectan los vacíos institucionales, las redes efectúales y el tipo de relaciones
(fuertes o débiles) con la internacionalización acelerada que presentan las Pymes
de Latinoamérica.
La literatura existente muestra discrepancias sobre el efecto individual que tienen
las relaciones de la red de contactos locales, la lógica en la toma de decisiones y
los vacíos institucionales sobre la internacionalización acelerada. Así mismo, los
investigadores argumentan que este es un fenómeno complejo y por lo tanto,
debería analizarse identificando las relaciones complejas que puedan existir entre
las variables. Sin embargo, al parecer, ningún estudio ha explorado esta compleja
interacción y la conexión que existe entre estos factores. En consecuencia, diversos
estudios aconsejan ahondar en la investigación sobre los efectos que pueden tener
estas variables sobre la internacionalización acelerada de las Pymes.
Adicionalmente, han sugerido incorporar la efectuación y los vacíos institucionales
como variables que pueden contribuir a aclarar estas discrepancias. Sobre este
asunto, los investigadores advierten que la efectuación y la internacionalización, es
un campo científico emergente que carece de claridad conceptual. Estudios
recientes también aconsejan que la investigación vaya más allá de las redes
internacionales para explorar el papel de las redes locales sobre la
internacionalización acelerada. Finalmente, ha habido diversos llamados para
avanzar en la investigación sobre América Latina, que es una región que
generalmente se ha descuidado en la investigación existente. Consecuentemente, esta tesis tiene como objetivo desarrollar la investigación bajo
tres metodologías diferentes: Primero, a través de un análisis bibliométrico que
permite contribuir con la clasificación de la literatura, la identificación de la estructura
y las tendencias de la investigación sobre la efectuación y la internacionalización de
las Pymes. En segundo lugar, a través de un Análisis Cualitativo Comparativo
(fsQCA por sus siglas en inglés) que contribuye a identificar las condiciones
causales que favorecen la internacionalización acelerada de 33 casos contrarios (21
de Colombia y 12 de Perú) de Pymes localizadas en contextos con vacíos
institucionales. El resultado de este estudio demuestra que la combinación de redes
locales con lazos débiles y la lógica de la efectuación, contribuyen con la
internacionalización acelerada de las Pymes que tienen menores limitaciones en
sus recursos. En contraste, las redes locales con lazos fuertes y la lógica de
causación, asisten la internacionalización acelerada de las Pymes que tienen una
mayor limitación en sus recursos. En base a estos hallazgos, se desarrolla un
modelo integrador que vincula las configuraciones causales que permiten obtener
una internacionalización acelerada.
Finalmente, a través de una regresión logística ordenada de 2.987 Pymes de
Argentina, Colombia y Perú, se examinan los micro-mecanismos que conectan los
vacíos institucionales, las redes efectúales, el tipo de relación con las redes de
contacto y la localización con la internacionalización acelerada de las Pymes de
Latinoamérica. Los resultados demuestran que las ciudades rurales, en lugar de las
ciudades de primer y segundo nivel, aceleran la internacionalización de las
empresas. Adicionalmente, los altos niveles de vacíos institucionales, las redes
efectúales, las redes locales de lazos fuertes y localizarse en el área rural, aumentan
la probabilidad de una internacionalización acelerada. Además, la investigación
evidencia que existe un efecto de interacción fuerte y robusta entre las redes locales
de lazos fuertes y los altos niveles de vacíos institucionales sobre la
internacionalización acelerada. Este mismo efecto de interacción se da entre las
redes locales de lazos fuertes y las redes efectúales y las redes locales de lazos
fuertes con la localización en áreas rurales. Basados en estos resultados, se
propone un modelo conceptual. / [CA] A partir de la mena de les relacions de la xarxa de contactes locals i la lògica en la
presa de decisions, aquesta tesi investiga les condicions causals necessàries
perquè les petites i mitjanes empreses (Pimes) que estan situades en contextos
caracteritzats per buits institucionals, aconseguisquen tindre una
internacionalització accelerada. Addicionalment, aquesta dissertació explora els
micro-mecanismes que connecten els buits institucionals, les xarxes efectua'ls i el
tipus de relacions (fortes o febles) amb la internacionalització accelerada que
presenten les Pimes de Llatinoamèrica.
La literatura existent mostra discrepàncies sobre l'efecte individual que tenen les
relacions de la xarxa de contactes locals, la lògica en la presa de decisions i els
buits institucionals sobre la internacionalització accelerada. Així mateix, els
investigadors argumenten que aquest és un fenomen complex i per tant, hauria
d'analitzar-se identificant les relacions complexes que puguen existir entre les
variables. No obstant això, pel que sembla, cap estudi ha explorat aquesta complexa
interacció i la connexió que existeix entre aquests factors. En conseqüència,
diversos estudis aconsellen aprofundir en la investigació sobre els efectes que
poden tindre aquestes variables sobre la internacionalització accelerada de les
Pimes. Addicionalment, han suggerit incorporar l'efectuació i els buits institucionals
com a variables que poden contribuir a aclarir aquestes discrepàncies. Sobre aquest
assumpte, els investigadors adverteixen que l'efectuació i la internacionalització, és
un camp científic emergent que manca de claredat conceptual. Estudis recents
també aconsellen que la investigació vaja més enllà de les xarxes internacionals per
a explorar el paper de les xarxes locals sobre la internacionalització accelerada.
Finalment, hi ha hagut diverses demandes per a avançar en la investigació sobre
Amèrica Llatina, que és una regió que generalment s'ha desatès en la investigació
existent.
Conseqüentment, aquesta tesi té com a objectiu desenvolupar la investigació sota
tres metodologies diferents: Primer, a través d'una anàlisi bibliomètrica que permet contribuir amb la classificació de la literatura, la identificació de l'estructura i les
tendències de la investigació sobre l'efectuació i la internacionalització de les Pimes.
En segon lloc, a través d'una Anàlisi Qualitativa Comparativa (*fsQCA per les seues
sigles en anglés) que contribueix a identificar les condicions causals que afavoreixen
la internacionalització accelerada de 33 casos contraris (21 de Colòmbia i 12 del
Perú) de Pimes localitzades en contextos amb buits institucionals. El resultat
d'aquest estudi demostra que la combinació de xarxes locals amb llaços febles i la
lògica de l'efectuació, contribueixen amb la internacionalització accelerada de les
Pimes que tenen menors limitacions en els seus recursos. En contrast, les xarxes
locals amb llaços forts i la lògica de causació, assisteixen la internacionalització
accelerada de les Pimes que tenen una major limitació en els seus recursos. Sobre
la base d'aquests resultats, es desenvolupa un model integrador que vincula les
configuracions causals que permeten obtindre una internacionalització accelerada.
Finalment, a través d'una regressió logística ordenada de 2.987 Pimes de
l'Argentina, Colòmbia i el Perú, s'examinen els micro-mecanismes que connecten
els buits institucionals, les xarxes efectuals, el tipus de relació amb les xarxes de
contacte i la localització amb la internacionalització accelerada de les Pimes de
Llatinoamèrica. Els resultats demostren que els alts nivells de buits institucionals,
les xarxes efectuals, les xarxes locals de llaços forts i localitzar-se en l'àrea rural,
augmenten la probabilitat d'una internacionalització accelerada. A més, la
investigació evidencia que existeix un efecte d'interacció forta i robusta entre les
xarxes locals de llaços forts i els alts nivells de buits institucionals sobre la
internacionalització accelerada. Aquest mateix efecte d'interacció es dona entre les
xarxes locals de llaços forts i les xarxes efectuals i les xarxes locals de llaços forts
amb la localització en àrees rural. Basats en aquests resultats, es proposa un model
conceptual. / Gil Barragán, JM. (2020). Effectuation, domestic network strength, institutional voids and accelerated internationalization: Evidence from Latin American SMEs [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/152489 / TESIS
|
Page generated in 0.111 seconds