Spelling suggestions: "subject:"cocaïna"" "subject:"cocaïne""
1 |
Patrones de consumo de cocaína en los jóvenesPatiño Masó, Josefina 09 November 2012 (has links)
The main goal is to identify the prevalence and pattern of cocaine consumption among young people. The results obtained from surveys of a sample of 2139 university students served as input to harness new results through the personal interviews of a reduced sample of young people. The 81.1% of the students have never tried cocaine, 15.1% claim to have used it without considering themselves as consumers and 2.8% say they have stopped using it. Male respondents had a more frequent pattern of experimental consumption. The influence of social siblings is a crucial factor and habitual cocaine use is more frequent among those who experimented more precociously with this drug. The sporadic use of cocaine is not perceived as problematic behaviour. These results show the need to delay the age at which young people first consume cocaine as long as possible and to properly inform them of the risks associated with cocaine consumption. / L’objectiu general és conèixer la prevalença i el patró de consum de cocaïna entre els joves. Els resultats obtinguts a traves de 2139 enquestes fetes a estudiants universitaris han servit com a input per a potenciar l’obtenció de noves dades mitjançant entrevistes realitzades a una mostra reduïda de joves. El 81.1% dels estudiants mai han provat la cocaïna, un 15,1% declaren haver-la utilitzat sense considerar-se consumidors i un 2,8% afirmen haver deixat l’ús d’aquesta substancia. S’observa un patró de consum experimental més freqüent en els nois. La influència social d’amics i germans resulta ser una variable clau en aquest tipus de consum. L’ús habitual de cocaïna és més freqüent entre aquells que la van provar per primer cop més aviat. L’ús esporàdic de cocaïna no es percep com a problemàtic. Aquests resultats mostren la necessitat de retardar l’edat del primer consum de cocaïna i informar degudament dels riscos associats al seu consum.
|
2 |
Salud mental en jóvenes consumidores de cocaína o heroína de BarcelonaHerrero Gascón, Mª Jesús 02 December 2011 (has links)
En nuestro país, los problemas derivados de la epidemia de
consumo de heroína durante los años 80-90 se vieron desplazados
por los derivados del consumo de cocaína. Actualmente, la cocaína
es la segunda sustancia ilegal en cuanto a prevalencia de consumo y
en estos últimos años el consumo de heroína ha empezado a
incrementarse de nuevo. Uno de los principales problemas
asociados al uso de estas sustancias son los trastornos psiquiátricos
comórbidos.
Este trabajo se diseñó para determinar la prevalencia e incidencia de
los trastornos mentales en consumidores de cocaína o heroína y los
factores asociados, así como describir el perfil de personalidad sólo
en el grupo de consumidores de cocaína mediante una escala
dimensional.
El resultado de estos estudios debería servir para diseñar estrategias
de prevención y tratamiento dirigidas a una población joven de
consumidores que no suele acceder a los circuitos sanitarios
habituales a pesar de la gravedad de su estado psicopatológico. / Al nostre país, els problemes derivats de l’epidèmia de consum
d’heroïna durant els anys 80-90 es van veure desplaçats pels
derivats del consum de cocaïna. Actualment, la cocaïna és la segona
substància il•legal pel que fa a prevalença de consum i, aquests
darrers anys, el consum d’heroïna ha començat a augmentar de nou.
Un dels principals problemes associats a l’ús d’aquestes substàncies
són els trastorns psiquiàtrics comòrbids.
Aquest treball es va dissenyar per determinar la prevalença i la
incidència dels trastorns mentals en consumidors de cocaïna o
heroïna i els factors associats, i també per descriure el perfil de
personalitat només en el grup de consumidors de cocaïna mitjançant
una escala dimensional.
El resultat d’aquests estudis hauria de servir per dissenyar
estratègies de prevenció i tractament adreçades a una població jove
de consumidors que habitualment no accedeix als circuits sanitaris
regulars malgrat la gravetat del seu estat psicopatològic.
|
3 |
Genètica i drogues psicoestimulants: dependència de cocaïna i consum d’èxtasiFernández Castillo, Noelia 27 May 2011 (has links)
La cocaïna i l’èxtasi (MDMA, 3,4-metilendioximetamfetamina) són drogues psicoestimulants que incrementen l’activitat del sistema nerviós central i perifèric amb efectes com l’augment de l’estat d’alerta, la resistència, la productivitat, la motivació, la locomoció, el ritme cardíac i la pressió sanguínia. Ambdues drogues tenen efectes sobre l’estat d’ànim, tot induint sentiments d’eufòria i provocant plaer i recompensa. El seu consum, principalment per part d’adolescents i adults joves, té conseqüències greus per a la salut, i a la llarga el consum reiterat pot esdevenir crònic donant lloc a abús o dependència. Tant la cocaïna com l’MDMA actuen principalment activant els sistemes de neurotransmissió dopaminèrgica i serotoninèrgica en els circuits neuronals de plaer i de recompensa. La genètica juga un paper molt important en la transició del consum a l’abús i a la dependència: d’una banda totes dues drogues indueixen canvis en l’expressió gènica que estan a la base de les neuroadaptacions i del remodelatge dels circuits neuronals que condueixen al consum crònic, i de l’altra hi ha factors genètics de predisposició a la dependència que poden afavorir el desenvolupament d’aquest fenomen en certs individus. El treball que es presenta en aquesta Tesi Doctoral ha permès identificar variacions en el genoma que predisposen a la dependència de cocaïna, així com alteracions en el transcriptoma de cèl•lules neuronals (in vitro) o de determinades estructures cerebrals (in vivo) causades per l’acció de la cocaïna o de l’MDMA. Així, s’ha estudiat la participació de variants genètiques de susceptibilitat a la dependència de cocaïna mitjançant estudis d’associació de tipus cas–control cobrint sistemes gènics sencers implicats en la neurotransmissió dopaminèrgica i serotoninèrgica, en el control de l’alliberament de neurotransmissors i factors neurotròfics i els seus receptors. S’han avaluat un total 446 variants polimòrfiques en 52 gens, seleccionades mitjançant criteris de cobertura genètica. Els resultats més remarcables són la identificació de dos haplotips de risc per la dependència a cocaïna als gens 5-HT1E i NSF (que codifiquen per un receptor de serotonina i per una proteïna implicada l’alliberament de vesícules de neurotransmissor, respectivament). En el cas de l’haplotip de risc del gen NSF, a més predisposa a la dependència ràpida (en dos o menys anys des de l’inici del consum). També s’ha avaluat l’efecte del tractament agut amb cocaïna sobre l’expressió gènica en cèl•lules humanes SH-SY5Y diferenciades a neurones dopaminèrgiques mitjançant microarrays i l’estudi mostra alteracions en la transcripció de gens implicats en la regulació de la transcripció i expressió gènica, moviment cel•lular i adaptacions neuronals. I finalment, s’ha estudiat l’efecte de l’administració activa i passiva d’MDMA sobre la transcripció gènica en quatre estructures cerebrals de ratolí implicades en el fenomen de recompensa. L’estudi de l’efecte directe del MDMA sobre l’expressió gènica mitjançant la comparació de ratolins que reben una solució salina de forma passiva i ratolins que reben MDMA de forma passiva o activa, mostra alteracions en la transcripció de gens implicats principalment en la funció immunitària i en processos inflamatoris a les quatre estructures cerebrals estudiades. La comparació entre el consum actiu i passiu d’MDMA ha permès identificar canvis d’expressió relacionats amb neuroadaptacions i canvis de plasticitat sinàptica a hipocamp i als nuclis dorsals de rafe. En aquesta última regió cal destacar quatre gens que se sobreexpressen com a conseqüència del consum actiu d’MDMA, tots ells implicats en la plasticitat sinàptica, els canvis en la morfologia de les espines dendrítiques i processos neuronals relacionats amb la memòria i l’aprenentatge: Camk2a, Kalrn, Ddn i Egr3. Aquesta troballa reforçaria la idea que aquesta estructura cerebral podria estar involucrada en el comportament de cerca activa d’MDMA, tot recolzant el potencial addictiu d’aquesta droga. / Cocaine and ecstasy (MDMA, 3,4-metilendioximetamfetamina) are psychostimulant drugs that activate the central and peripheral nervous system increasing alertness, energy and motor activity, motivation, cardiac rate and blood preassure. Both drugs have effects on mood, inducing feelings of well-being, euphoria, pleasure and reward. Cocaine and ecstasy use, mainly used by young people, has serious detrimental health effects, and repeated use can become chronic leading to abuse or dependence. Both drugs exert their main psychostimulant effects by activating the dopaminergic and serotoninergic neurotransmission systems in the brain circuits involved in pleasure and reward. Genetics play an important role in the transition from use to abuse and dependence: on one hand, both drugs induce changes in gene expression that are on the basis of neuroadaptations and neuronal circuit remodeling that lead to the chronic use, on the other hand, there are genetic risk factors that predispose to dependency that can drive the development of addiction in some individuals. The work presented in this Doctoral Thesis has allowed to identify genomic variants that predispose to cocaine dependence, as well as gene expression changes in the transcriptome in in vitro and in vivo models. For this purpose, the participation of susceptibility genetic variants to cocaine dependence have been studied using case-control association studies, covering whole gene systems involved in dopaminergic and serotoninergic neurotransmission, in the control of neurotransmitter release, and also encoding neurotrophic factors and their receptors. It has also been evaluated gene expression changes in a human dopaminergic neuronal model after an acute exposure to cocaine. Finally the effect of active and passive MDMA administration on gene expression in mice has been evaluated in four brain structures involved in reward and reinforcing effects of the drug.
|
Page generated in 0.0268 seconds