Spelling suggestions: "subject:"janowitz"" "subject:"danowitz""
1 |
The self in trouble: young adults in the urban consumer society of the 1980s in Janowitz, Ellis, and McInerneyWeibels-Balthaus, Gregor. January 2005 (has links) (PDF)
Bochum, University, Diss., 2005.
|
2 |
Military Restrictions on Individual Rights: An Application of the Huntingtonian and Janowitzian PerspectivesButt, Gretchen C. January 2022 (has links)
Thesis advisor: Peter Skerry / The United States military imposes restrictions on individual rights virtually nonexistent in the rest of American society. The theoretical perspectives of Huntington and Janowitz provide fruitful ground for understanding the basis of authority for the military to enforce these controls. Each perspective examines the relationship between civilian control over the military and the impact on military effectiveness. These opposing viewpoints offer an analytical framework to evaluate restrictions on service members’ freedom of speech and freedom of religion. This analysis will demonstrate the tendency for the military to adhere to more of the Janowitzian principles since the end of the Cold War by integrating features of civil society. This transition away from the Huntington-dominated military institution is due to an increasingly complex and dangerous international environment and the end of conscription. However, the military is still a distinct society from the larger community. Therefore, the military should adopt more inclusive measures but only to the extent that they do not negatively impact military effectiveness. Finally, when service members undergo an indoctrination period, known as initial entry training, their understanding of rights begins to transition from the American civilian conception to the military conception. As a result, service members tend to be more accepting of rights restrictions because of a belief in the common good and the sense of a higher purpose. / Thesis (MA) — Boston College, 2022. / Submitted to: Boston College. Graduate School of Arts and Sciences. / Discipline: Political Science.
|
3 |
Från varningsklocka till säkerhetspolitiska beslutsunderlag : En beskrivande studie av relationen mellan den svenska militära underrättelsetjänsten och beslutsfattare på politisk nivåHård af Segerstad, Johanna January 2013 (has links)
Uppsatsen har som syfte att beskriva relationen mellan den svenska militära underrättelsetjänsten och beslutsfattare på politisk nivå. Utgående från Samuel Huntingtons och Morris Janowitz teorier om civil-militära relationer studerar jag 1974 och 1996 års underrättelseutredningar för att genom en jämförelse av dessa försöka beskriva relationen utifrån teorins etablerade begrepp imperatives och control, i denna studie översatta till fordringar och kontroll. Studien genomförs som en kvalitativ innehållsanalys och dokumentstudie. Analysen av hur utredningarna beskriver den svenska militära underrättelsetjänsten tjänar som underlag för att beskriva relationen mellan beslutsfattare och underrättelsetjänst och hur denna utvecklats. Slutsatserna visar att det sedan mitten av 1970-talet råder en uttalad och tämligen oförändrad syn på att det är de funktionella fordringarna som styr den militära underrättelsetjänsten. Med en förändrad säkerhetspolitisk situation har den militära underrättelsetjänsten fått en viktigare roll och ökat inflytande i den politiska processen samtidigt som den politiska sidans syn på behov av kontroll och insyn i underrättelsetjänsten har ökat. Underrättelsetjänstens autonomi visavi beslutsfattarna kan sägas ha minskat.
|
4 |
Janowitz i Turkiet : En kvalitativ fallstudie om turkiets civil-militära relationer och risken för militär intervention.Bele, Daniel January 2022 (has links)
Turkiet är, givet dess geografiska position samt storleken på sin militärmakt (TAF), en central Nato-medlem. Landet har dock under stora delar av dess historia haft problem med att få civil kontroll över TAF. Detta har resulterat i återkommande militära interventioner med perioder av direkt eller indirekt militärt styre. När Rättvise och utvecklingspartiet (AKP) år 2002 kom till makten spåddes Turkiet gå en mer demokratisk framtid till mötes. Detta då ett närmande till EU, med målet om ett turkiskt EU-medlemskap, stod högst på agendan. Men hur kom de turkiska civil-militära relationerna egentligen att utvecklas och vad är statusen på dessa idag? Har den civil-militära utvecklingen gjort att risken för en militär intervention nedgått? Med dessa frågor som fond syftar denna studie till att utöka förståelsen för hur AKP:s första 18-år vid makten har påverkat de turkiska civil-militära relationerna för att därigenom, med fokus på TAF:s organisatoriska och sociala struktur, bedöma hur detta i sin tur påverkat risken för en militär intervention i den inhemska politiken. Studien, vilken nyttjar Janowitz teori om nya nationer, kommer fram till att Turkiets civil-militära relationer successivt utvecklats från att ha haft många likheter med idealtypen demokratiskt konkurrerande till att gradvis närma sig auktoritär en-partikontroll, vilket är den idealtyp som dominerar vid studiens tidsmässiga slutpunkt, år 2020. I takt med den civil-militära utvecklingen har den civila kontrollen över TAF stärkts avsevärt. Detta har inneburit att TAF:s organisatoriska och sociala struktur förändrats i grunden vilket gjort att risken för en militär intervention gått från att inledningsvis varit hög till att vid tiden för studiens slutskede bedömas som låg.
|
Page generated in 0.0179 seconds