Spelling suggestions: "subject:"tipton"" "subject:"lipton""
1 |
Har du provat Lättas nya sallad? : En studie av varumärkets potential att utvecklas genom Brand ExtensionPååg, Tom, Lundberg, Fredrik January 2007 (has links)
<p>I denna kvantitativa studie undersöks möjligheterna för tre olika varumärken att utvidgas till nya produktkategorier. De tre studieobjekten är Lipton, Lätta och Knorr, som alla är hämtade ur företaget Unilevers varumärkesportfölj. Unilever har även bistått med en väsentlig del av den kvalitativa bakgrundsdata som lagt grunden för hur undersökningen har genomförts. Utifrån svaren från Unilevers representanter samt utifrån befintliga, vetenskapliga teorier inom området varumärkesutvidgning, har en webbaserad konsumentenkät förmedlats till 164 svenska konsumenter som har fått uttrycka sina åsikter om de tre aktuella varumärkena. Enkäten tog även upp sex stycken hypotetiska varumärkesutvidgningar vilka framför allt skulle utvärderas enligt parametrarna ”perceived quality” och ”fit” mellan det ursprungliga varumärket och utvidgningen. Tre av dessa utvidgningar var relativt närliggande det ursprungliga varumärket medan övriga tre utvidgningar förutsattes uppfattas som mer långtgående.</p><p>Syftet med analysen av de inkomna enkätsvaren var att förklara vilken potential de tre valda varumärkena hade att utvidgas till nya produktkategorier. Som underlag för denna analys användes en teoretisk modell som poängterade vikten av varumärkenas respektive positioneringsnivå för deras utvidgningspotential. Resultaten från enkäten kunde inte bekräfta denna modells giltighet men likväl kunde andra slutsatser dras från studien. Av de sex hypotetiska varumärkesutvidgningarna var Knorr Frysrätter och Lätta Ost de två som uppvisade högst potential gällande ”perceived quality” hos konsumenterna. Vidare konstaterades ett signifikant, positivt samband mellan graden av ”fit” och ”perceived quality”. Resultaten som framkom i studien mynnar ut i ett diskussionsavsnitt vari det resoneras kring resultatens betydelse och vad som i metoden hade kunnat göras annorlunda. Slutligen ges förslag på vilken framtida forskning inom varumärkesutvidgning som denna studie kan ge upphov till samt vilka rekommendationer rapportens författare har att framlägga till Unilever.</p>
|
2 |
Har du provat Lättas nya sallad? : En studie av varumärkets potential att utvecklas genom Brand ExtensionPååg, Tom, Lundberg, Fredrik January 2007 (has links)
I denna kvantitativa studie undersöks möjligheterna för tre olika varumärken att utvidgas till nya produktkategorier. De tre studieobjekten är Lipton, Lätta och Knorr, som alla är hämtade ur företaget Unilevers varumärkesportfölj. Unilever har även bistått med en väsentlig del av den kvalitativa bakgrundsdata som lagt grunden för hur undersökningen har genomförts. Utifrån svaren från Unilevers representanter samt utifrån befintliga, vetenskapliga teorier inom området varumärkesutvidgning, har en webbaserad konsumentenkät förmedlats till 164 svenska konsumenter som har fått uttrycka sina åsikter om de tre aktuella varumärkena. Enkäten tog även upp sex stycken hypotetiska varumärkesutvidgningar vilka framför allt skulle utvärderas enligt parametrarna ”perceived quality” och ”fit” mellan det ursprungliga varumärket och utvidgningen. Tre av dessa utvidgningar var relativt närliggande det ursprungliga varumärket medan övriga tre utvidgningar förutsattes uppfattas som mer långtgående. Syftet med analysen av de inkomna enkätsvaren var att förklara vilken potential de tre valda varumärkena hade att utvidgas till nya produktkategorier. Som underlag för denna analys användes en teoretisk modell som poängterade vikten av varumärkenas respektive positioneringsnivå för deras utvidgningspotential. Resultaten från enkäten kunde inte bekräfta denna modells giltighet men likväl kunde andra slutsatser dras från studien. Av de sex hypotetiska varumärkesutvidgningarna var Knorr Frysrätter och Lätta Ost de två som uppvisade högst potential gällande ”perceived quality” hos konsumenterna. Vidare konstaterades ett signifikant, positivt samband mellan graden av ”fit” och ”perceived quality”. Resultaten som framkom i studien mynnar ut i ett diskussionsavsnitt vari det resoneras kring resultatens betydelse och vad som i metoden hade kunnat göras annorlunda. Slutligen ges förslag på vilken framtida forskning inom varumärkesutvidgning som denna studie kan ge upphov till samt vilka rekommendationer rapportens författare har att framlägga till Unilever.
|
3 |
Can Induction Strengthen Inference to the Best Explanation?Thomson, Neil A. January 2008 (has links)
In this paper I will argue that the controversial process of inferring to the best explanation (IBE) can be made more coherent if its formulation recognizes and includes a significant inductive component. To do so, I will examine the relationship between Harman’s, Lipton’s, and Fumerton’s positions on IBE, settling ultimately upon a conception that categorically rejects Harman’s account while appropriating potions of both Lipton’s and Fumerton’s accounts. The resulting formulation will be called inductive-IBE, and I will argue that this formulation more accurately describes the inferential practices employed in scientific inquiry. The upshot of my argument, that IBE contains a significant inductive component, will be that any conclusion born from such types of inductive inference must be, at best, likely, and not a necessity. And, although previous accounts of IBE have accepted the defeasibility of IBE, I will argue that inductive-IBE is more descriptive because it tells us why this fallibility exists. That is, although the Liptonian conception of IBE acknowledges that IBE is fallible, my account specifically addresses this characteristic and, thus, is more descriptive and informative in this regard. I will use inductive-IBE to argue, contra van Fraassen, that IBE can be a legitimate form of inference that leads science to true theories and real entities.
|
4 |
Can Induction Strengthen Inference to the Best Explanation?Thomson, Neil A. January 2008 (has links)
In this paper I will argue that the controversial process of inferring to the best explanation (IBE) can be made more coherent if its formulation recognizes and includes a significant inductive component. To do so, I will examine the relationship between Harman’s, Lipton’s, and Fumerton’s positions on IBE, settling ultimately upon a conception that categorically rejects Harman’s account while appropriating potions of both Lipton’s and Fumerton’s accounts. The resulting formulation will be called inductive-IBE, and I will argue that this formulation more accurately describes the inferential practices employed in scientific inquiry. The upshot of my argument, that IBE contains a significant inductive component, will be that any conclusion born from such types of inductive inference must be, at best, likely, and not a necessity. And, although previous accounts of IBE have accepted the defeasibility of IBE, I will argue that inductive-IBE is more descriptive because it tells us why this fallibility exists. That is, although the Liptonian conception of IBE acknowledges that IBE is fallible, my account specifically addresses this characteristic and, thus, is more descriptive and informative in this regard. I will use inductive-IBE to argue, contra van Fraassen, that IBE can be a legitimate form of inference that leads science to true theories and real entities.
|
Page generated in 0.0301 seconds