Spelling suggestions: "subject:"ipedagogiskt arbete"" "subject:"alpedagogiskt arbete""
111 |
Begreppet fostrans vandring från plan till handling : En studie om idrottslärarens fostransroll i den svenska grundskolan / The conversion of the upbringing concept from plan to action : A study of the Physical Education teachers upbringing role in the Swedish elementary schoolGårder, Elin, Rehnström, Terese January 2005 (has links)
Aim The aim of this essay is to investigate some local curriculum’s interpretation of the upbringing assignment that is expressed in Lpo 94, together with how the physical education teachers in these schools interpret and give expression to this assignment in their teaching. The questions are: • How does the local curriculum interpret the upbringing assignment of the PE teachers? • How does the PE teacher interpret the concept upbringing? • How does the PE teacher work with the upbringing role in their daily teaching? • How does the different experiences regarding to uppbringing and the schools development affect their or the PE teschers’ daily teaching? • Is there any difference in the subject teacher’s upbringing role compared to the PE teacher’s? Method This study is qualitative and based on four deep individual interviews of teachers, two at the age between 25 and 35, and two at the age of 45 or older. In addition, four local curriculum’s have been investigated with consideration to upbringing. The result has been recorded and handled confidential. Due to the low number of interviewes, no general conclusions can be made from this study. Result and conclutsion The local curriculum’s have a clear value foundation, but they don’t define the upbringing concept. It’s optional for each teacher to give an individual expression to this concept. The absence of satisfactory self confidence and education lead to insecurity in the teaching staff. Individual methods and ideas control the educational upbringing in school. According to the older teachers, the development of the curriculum hasn’t changed their way of teaching, but they also mention that is up to each teacher to make the change. The interviewed physical education teachers do not experience the upbringing concept negatively, instead they think of it as a natural element in the daily teaching. The teacher’s individual concentration on the upbringing concept depends on the group of pupils, individual experience and the curriculum. An experience is that pupils with a problematic home environment, also seem to have different difficulties in the school environment. / Syfte Uppsatsen har syftat till att, undersöka några lokala kursplaners tolkning av fostransuppdraget som uttrycks i Lpo 94 samt hur idrottslärarna på dessa skolor själva tolkar och implementerar detta i sin undervisning. Våra frågeställningar har varit: • Vad uttrycker den lokala arbetsplanen om lärarens fostransroll? • Hur tolkar idrottsläraren begreppet fostran? • Hur implementerar idrottsläraren fostransbegreppet i sin undervisning? • Hur har idrottslärarnas personliga erfarenheter med avseende på fostran och skolans utveckling påverkat deras undervisning? • Skiljer idrottslärarens fostransroll från fostransrollen för lärare i teoretiska ämnen? Metod Studien är av kvalitativ karaktär och baseras på fyra individuella djupintervjuer av lärare. Av dessa är två stycken i åldrarna 25-35 år och två 45 år eller äldre. Dessutom har fyra lokala arbetsplaner undersökts med avseende på fostran. Resultaten har sammanställts och behandlats konfidentiellt. Eftersom det är så få respondenter kan inga generella slutsatser dras av studien. Resultat och slutsats De lokala arbetsplanerna har en tydlig värdegrund men definierar inte begreppet fostran. Detta lämnas öppet för tolkning och implementering av varje enskild idrottslärare. Avsaknad av tillfredsställande kompetens och utbildning leder till en osäkerhet i kollegiet, där individuella metoder och uppfattningar styr fostran i undervisningen. Läroplanernas utveckling av begreppet har, enligt de äldre respondenterna, inte orsakat några större förändringar i deras undervisning, men man påtalar dock att det är beroende av individens villighet att förändra sitt sätt. De intervjuade idrottslärarna tolkar inte begreppet som något negativt, utan anser att det är något som hela tiden faller sig naturligt i den dagliga undervisningen. Hur inriktad man är på att fostra beror mycket på vilken grupp man har, ens habitus och skolplanen. När en elev har problematiska familjeförhållanden upplevs den även ha svårigheter i skolan på olika sätt. Vissa upplever skillnader i statusen mellan idrott och de mer teoretiska ämnena vilket inverkar på fostransrollen
|
112 |
Konsten att nyttja en skolgård : En analyserande samt jämförande studie av skolgårdens betydelse för elevernas fysiska aktivitetDillner, Marie, Sandström, Lovisa January 2006 (has links)
Syfte och frågeställningar Syftet med denna studie har varit att studera elevers aktiviteter samt fysiska ansträngning på två olika skolgårdar. Våra frågeställningar var följande: Hur påverkar skolgårdens utseende elevernas fysiska ansträngning? Vilka motoriska färdigheter tränas på respektive skolgård? På vilket sätt påverkar skolgårdens utseende elevernas aktiviteter? Metod Studien omfattar två delar; registrering av hjärtfrekvensvärden och en observation. Observationen bestod av två delar, de motoriska färdigheter eleverna tränade på respektive skolgård samt de aktiviteter eleverna utförde. Resultat Arkitektoniska egenskaper som kan göra att skolgårdens utseende utövar inflytande på elevernas fysiska ansträngning är bland annat huruvida eleverna kan röra sig runt skolhuset och om skolgården är en öppen yta eller utformad av mindre rum. På skolgård A tränas kast, elevernas förmåga att springa och hoppa. På skolgård B tränas de motoriska färdigheterna gång, balans men även färdigheten att springa. Huruvida det är skolgårdens utseende som påverkar elevernas aktiviteter eller inte går att diskutera. Det vi har kommit fram till i vår studie är att en öppen yta kan påverka hur väl elevgrupper blandas men också huruvida aktiviteterna utförs i lag eller individuellt i grupp. Slutsats Slutsatsen är att en öppen skolgård tränar motoriska färdigheter bättre än en skolgård med olika rum. För att elevernas fysiska ansträngning ska utmanas ska skolbyggnaden vara belägen så att eleverna kan transportera sig runt den. Skolgården ska även vara uppbyggd av flera ytor som eleverna kan transportera sig mellan. De motoriska färdigheter som utförs skiljer sig delvis skolgårdarna mellan. Eleverna på skola A utförde aktiviteter som var anpassade för individuellt deltagande. Dessa aktiviteter utfördes i blandade grupper avseende ålder och kön. På skolgård B utfördes lagidrotter med bestämda lag.
|
113 |
Friluftsliv i Skolan : en komparativ studie av friluftslivsundervisning i den svenska och norska grundskolanLönn, Lena, Schmidt, Mikael January 2005 (has links)
Syfte Studiens övergripande syfte var att studera friluftsundervisningen i utvalda grundskolor i Oslo och Stockholm och därvid jämföra möjligheter och inställningen till friluftsliv samt ställa detta i relation till hur friluftsliv behandlas i respektive lands styrdokument. Metod Studien tar sin utgång i den kvalitativa forskningstraditionen och består av en litteraturstudie, där bl. a. styrdokument för respektive land studerats för att kunna jämföra skillnader och utvecklingen i momentet friluftsliv. Därutöver genomfördes sex telefonintervjuer, tre i vardera stad, för att få en bild av dagens friluftundervisning. De intervjuade skolorna har slumpmässigt valts ut. En förfrågan sändes till åtta skolor i varje stad, de sex skolor som först visade intresse deltog i studien. Resultat Kursplanerna för respektive land skiljer sig i den mån att den norska är centralt styrd och den svenska lokalt styrd. I den norska kursplanen för Idrott (kroppsøvning) finns tydliga instruktioner om vad eleverna ska undervisas i, beträffande friluftsliv. I den svenska kursplanen för Idrott och Hälsa finns friluftsliv med som ett obligatoriskt moment men vad som ska/bör ingå i undervisningen är upp till varje skola att bestämma.¨ I de telefonintervjuer som genomfördes deltog sex idrottslärare, tre från varje land. De tre intervjuskolorna från Oslo hade alla en uteprofil, vilket resulterade i att eleverna var ute 1 gång/vecka till 1gång/varannan vecka. Utöver dessa dagar genomfördes två heldagar varje år, en på vintern och en på hösten alternativt våren. I de svenska skolorna genomfördes i regel två friluftsdagar varje år, en på vintern och en på våren. I de norska skolorna samarbetade klassläraren med idrottsläraren och de tillsammans planerade och genomförde dagarna, allt från enkel matlagning till paddling kunde prägla dessa dagar. De svenska skolorna lade stort fokus på orienteringsundervisning på vår/höstdagarna och vinterdagen bjöd på valmöjligheter som slalom, skridskor, pulka osv. Slutsats Friluftsundervisningen i de intervjuade skolorna skiljer sig markant, både i mängd och i innehåll. Integrering verkar vara nyckelordet för en väl fungerande friluftsundervisning. Det som skiljer skolorna åt och som kan vara förklaringen till variation i mängd friluftsundervisning är läroplanernas skillnader, pedagogernas personliga intresse, tidsramar, tradition/nationalism.
|
114 |
Inställningen till ämnet Idrott och hälsa : En undersökning av attityder bland invandrarelever och svenska elever i grundskolan / The attitude towords the subject Physical Education : An investigation of attitudes among pupils with immigrant background and native pupils in the nine-year schoolMarty Paseiro, Julio Cesar January 2005 (has links)
The purpose of my work is to study what attitude pupils with immigrant background as well as native pupils have towards the subject Physical Education (PE). An other purpose with my work is to contribute in a way that all newly graduated PE teachers think of making the subject PE to a subject that all pupils regardless gender or background can get advantage of. During the whole work I compare pupils with immigrant background to native pupils and boys to girls. The reason why I compared boys to girls is that I want to study how satisfied girls are compared to boys when it has to do with the subject PE. I consider that boys take more and more space in PE lessons. The method I have used is both interviews and surveys. I chose a school in Stockholm. The investigation group consists of 50 pupils with immigrant background and 50 native pupils. Among the pupils with immigrant background were 30 boys and 20 girls and among the native pupils were 28 boys and 22 girls. The pupils had to answer a survey, some of them answered it during PE lessons and others answered it in the classroom. I interviewed two PE teachers in the same school. I asked the same questions to both teachers but I did the interviews with one at the time in order not to have a situation of influence. The result and the conclusion of my study is that the subject PE is a very appreciated subject among pupils between 9-13 years regardless background. My study also shows that more native girls have a favourite sportman compared to girls with immigrant background. Why is it like that? This could be a topic for another study. The teachers who took part in the survey did n't think that the attitude towards the subject PE is different between pupils with immigrant background and native pupils. They considered that some pupils with immigrant who were a little messy in the classroom did better during PE lessons. / Syftet jag hade med mitt arbete var att studera vilket inställning elever med invandrarbakgrund respektive svensk bakgrund har till ämnet Idrott och hälsa. Ett annat syfte jag hade med mitt arbete var att kunna bidra till att alla nyutbildade idrottslärare, tänker på att göra ämnet Idrott och hälsa till ett ämne som alla elever oavsett kön eller bakgrund kan få nytta av. Under hela arbetet gör jag en jämförelse mellan elever med invandrarbakgrund och elever med svensk bakgrund och mellan pojkar och flickor. Anledningen att jag jämför pojkar med flickor är att jag vill studera hur nöjda flickorna är jämfört med pojkarna när det gäller ämnet Idrott och hälsa. Jag anser att pojkarna tar över mer och mer på idrottslektionerna. Metoden jag har använt mig av är både intervjuer och enkäter. Jag valde en grundskola i Stockholm. Undersökningsgruppen bestod av 50 elever med invandrarbakgrund och 50 elever med svensk bakgrund. Bland de eleverna med invandrarbakgrund fanns 30 pojkar och 20 flickor och bland de eleverna med svensk bakgrund fanns 28 pojkar och 22 flickor. Eleverna fick svara på en enkät, vissa fick svara på den under idrottslektionerna och andra svarade på den i klassrummet. Jag intervjuade två idrottslärare i samma skola. Jag ställde samma frågor till de båda lärarna men intervjuerna genomförde jag med en och en för att undvika att de ena skulle kunna påverka den andra. Resultat och slutsats av min studie är att ämnet Idrott och hälsa är ett väldigt uppskattat ämne bland elever mellan 9-13 år oavsett bakgrund. Flickornas svar visar att de inte är lika nöjda som pojkarna, speciellt flickor med invandrarbakgrund. Min studie visar också att flera flickor med svensk bakgrund har en sportidol jämfört med flickor med invandrarbakgrund. Den här tolkar jag som om flickorna med svensk bakgrund är mer intresserade av sport än flickorna med invandrarbakgrund. Varför är det så? Det skulle kunna var ett ämne till en annan studie. De lärarna som deltog i undersökningen tyckte inte att inställningen till ämnet Idrott och hälsa skiljer sig mellan elever med invandrarbakgrund och elever med svensk bakgrund. De ansåg att vissa elever med invandrarbakgrund som var lite stökiga i klassrummet fungerade bra på idrottslektioner.
|
115 |
Den svettiga sanningen : Bedömning och betygssättning i ämnet idrott och hälsa / The sweaty truth : Valuation and mark setting in physical educationJohansson, Jimmy, Lindahl, Benno, Rowa, Anders January 2005 (has links)
Aim and questions The purpose for this study was to investigate how marks and mark settings are formed in physical training at some compulsory schools. We also wanted to see how the criteria for marks are formed. These were the main questions during this study. • How do the students find the evaluation and the making in physical training? • Are there differences between different student groups when it comes to their experience around estimation and marking in physical training? (gender, marks, schools etc.) • How do the teachers motivate their marking in physical training? • Are there any differences between the criteria for marking between different schools? Method The study was carried out during the spring 2005 at eight schools in a municipality in the middle of Sweden. The study involved 339 students opinion polls and 12 teacher opinion polls. Four of the teachers were also interviewed. The criteria for marking were also collected from the schools in the study. Results The majorities of the students are satisfied with the marking and find the marks are fair, compared to other students. The students also feel that attendance, interest and hard working reflect the marks. About 50% of the students in the study think that the teacher compares students when marking and also that teachers may miss some results which could motivate some other mark. They also find that they have got information about the curriculum and criteria for marking. The teachers consider that they have informed the students about the criteria of marking and that the teaching is carried out according to the aims that the students should achieve during their senior year in high school. The teachers do compare students when marking. Almost 50% of the teachers in the study gave the students a lower mark in the 8:th year than in the 9:th year. The criteria for marking and the request for the marks differs between the schools in the study. Conclusions The evaluation and mark setting varies between the different schools and the teachers. The student’s opinions of mark setting and evaluation also vary between the different schools. The criteria for marking also vary between the different schools in the study. / Syfte och frågeställningar Syftet med studien har varit att undersöka hur bedömning och betygssättning i ämnet idrott och hälsa går till på grundskolan. Ytterligare ett syfte har varit att jämföra betygskriterierna i ämnet mellan olika grundskolor. Följande frågor har varit centrala för studien: • Hur upplever eleven bedömning och betygssättning i ämnet idrott och hälsa? • Finns det skillnader mellan olika elevgrupper i deras upplevelser kring bedömning och betygsättning i ämnet idrott och hälsa? (kön, betyg, skolor etc.) • Hur motiverar lärare i idrott och hälsa sin betygsättning? • Hur ser betygskriterierna i ämnet idrott och hälsa ut på olika grundskolor? Metod Undersökningen genomfördes under vårterminen 2005 vid åtta grundskolor i årskurs 9 i en kommun belägen i mellersta Sverige. Studien omfattade 339 elevenkäter och 12 lärarenkäter. Fyra av idrott och hälsa lärarna deltog i samtal kring bedömning och betygsättning. Betygskriterierna för ämnet idrott och hälsa samlades in från de undersökta grundskolorna. Resultat Majoriteten av eleverna är nöjda med betygsättning och anser att betygen är rättvisa. Omkring 50 % av eleverna upplever att det förekommer jämförelser mellan elever och att läraren kan missa kunskaper som skulle kunna motivera ett annat betyg. Eleverna upplever även att närvaro, engagemang och flit påverkar betyget. Det finns skillnader mellan olika grupper av elever och hur dessa upplever bedömning och betygsättning. Lärarna anser att de informerat eleverna om betygskriterierna och att undervisningen utgår från de mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret. Lärarna gör jämförelser mellan elever vid bedömning och betygsättning. Betygskriteriernas utformning och vilka krav som ställs för respektive betyg skiljer sig åt mellan skolorna. Slutsats Bedömning och betygsättning skiljer sig från skola till skola och från lärare till lärare. Eleverna upplever lärarnas bedömning och betygsättning olika. Det finns tydliga skillnader mellan skolor, mellan olika grupper av elever och mellan elever inom samma skola. Även betygskriterierna skiljer sig åt mellan de olika skolorna.
|
116 |
Integration i skolan : en samhällsfråga i mötet mellan kulturerJakobsson, Henrik, Ramadani, Vlora January 2007 (has links)
Under kursen SKK (Språk, kultur och kommunikation vid Umeå Universitet) gjorde vi ett filmreportage utifrån en artikelserie i en lokal tidning i norra Sverige. Artiklarna belyste segregeringen av utländska elever i den svenska skolan som skett i en mindre inlandskommun i Sverige. Vi vill med denna studie belysa problematik och möjligheter i möten mellan kulturer i skolan. De sociala skillnader i samhället som bidrar till segregation mellan svenska elever och elever med invandrarbakgrund i den svenska skolan är många. Kulturella skillnader såsom religion och levnadssätt kan bidra till segregation men även de bristfälliga kunskaperna i det svenska språket hos vissa elever med utländsk bakgrund kan vara en bidragande faktor. Skolan, språket och arbetsmarknaden är sociala värden som tas upp i många fall som segregationsskapande. Skolans uppdrag är att erbjuda utbildning och trygghet till alla elever oavsett kön, klass eller etnicitet. Skolan ska erbjuda ett internationellt perspektiv för alla elever, det innebär förutom att eleverna ska kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang även att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom Sverige. Enligt Lpo-94 och den svenska skolans värdegrund och uppdrag ska skolan främja förståelsen för andra människor. Skolan är en mötesplats för sociala och kulturella möten där ansvaret för att stärka dessa möten ligger hos alla som arbetar och verkar på skolan. Genom enkät och gruppintervjuer med elever i de senare skolåren samt vuxna på skolorna har vi kunnat utföra vår studie där resultatet visar tydligt att språket är ett viktigt redskap i integrationsarbetet men även samhället spelar en stor roll. Vid jämförelse av skolorna kan vi konstatera att en skola i en större kommun lyckas bättre med integrering än en mindre sådan.
|
117 |
Sär- eller samundervisning i ämnet idrott och hälsa : En enkätstudie om hur flickor i år 7-9 i Norrtälje kommun upplever ämnet idrott och hälsaDubois, Sofia January 2007 (has links)
Syfte Syftet med studien har varit att undersöka flickor i skolår 7-9 i två skolor i Norrtälje kommun och deras syn på särundervisning i ämnet idrott och hälsa. Detta görs genom att studera hur flickornas deltagande ser ut vid sam- respektive särundervisning samt hur flickorna uppfattar att innehållet, betyg och trygghet påverkas av sam- respektive särundervisning? Metod Undersökningen är en kvantitativ studie och har utförts med hjälp av enkäter med fasta svarsalternativ. Skolorna har valts av praktiska skäl, de låg i närområdet och de var de enda skolorna i närområdet som hade särundervisning. Enkätundersökningen utfördes av mig personligen, vilket medförde att eleverna vid problem kunde ställa frågor. Enkätundersökningen utfördes på 75 stycken flickor. Samtliga elever har tidigare haft samundervisning och samtliga elever har svarat på alla frågor. Resultat 53 % av flickorna är alltid med på lektioner med särundervisning, medan 3 % menar att de sällan är med. Vid samundervisning var 45 % alltid med medan 9 % sällan var med. 75 % av flickorna menar att innehållet blir mer varierat vid särundervisning. Nästan 50 % svarade att de har chans att få bättre betyg vid särundervisning. 13 % av flickorna känner sig helt trygga vid samundervisning, 73 % känner sig helt trygga vid särundervisning. 55 % menar att det är ordning på lektionerna vid särundervisning, 11 % säger att det är ordning vid samundervisning. Att stämningen är bättre vid särundervisning säger 37 %. Slutsats Enligt denna studie är flickor mer positivt inställda till deltagande i idrott och hälsa vid särundervisning. De uppger även känna sig mer trygga på lektionerna samt att innehållet blir mer varierat och att särundervisningen gynnar deras chans till bättre betyg.
|
118 |
Karaktärsämneslärares kompetensutveckling : En fenomenografiskt studie av karaktärsämneslärares föreställningar om den egna kompetensutvecklingen / The competence development of teachers of vocational subjects : A phenomenografic studyKellgren, Susanna January 2008 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka vilka föreställningar karaktärsämneslärare på praktiska program har om den egna kompetensutvecklingen och hur dessa föreställninga kan variera. Undersökningen är inspirerad av den fenomenografiska ansatsen och bygger på semi-strukturerade intervjuer med åtta karaktärsämneslärare från fyra olika gymnasieprogram på samma gymnasieskola. Utifrån intervjuerna har en analys gjorts av intervjumaterialet vilket har resulterat i olika beskrivningskategorier där tre huvudkategorier framstår som de mest centrala: utbildning, den strukturella uppläggningen i program- och kursutbud samt praktiska meriteringar. Inom dessa tre huvudkategorier finns det ett flertal underkategorier dels utifrån de kompetensutvecklingsmöjligheter som är befintliga i dag och dels de som är önskvärda. Resultatet visar att intervjuade karaktärsämneslärarna vill se fler möjligheter till kompetensutveckling inom respektive huvudkategori t.ex. genom studiecirkeln som inlärningsmetod, genom att ändra en del strukturer inom programmen och kurserna vilket skulle bidra till fler undervisningsmöjligheter samt genom olika praktiska meriteringar, som företagande, vilket skulle utveckla lärarnas praktiska kompetens. Utifrån dessa resultat ges ett förslag på hur en ny kompetensutvecklingsstrategi, den fenomenografiska kompetensutvecklingsstrategin, skulle kunna utformas för att tillgodose karaktärsämneslärarnas önskemål i frågan om kompetensutveckling.
|
119 |
Elevers inställning till sam-, och särundervisning idrotten i skolår 8 : en kvantitativ jämförande studie mellan Finland och SverigeForsström, Linda January 2005 (has links)
Syfte Det övergripande syftet med denna studie har varit att ta reda på vilken inställning eleverna i skolår 8 har till sam- respektive särundervisningen i idrott och hälsa idag, vidare hur elevernas inställning skiljer sig i de olika undervisningsformerna i Finland och Sverige. Jag har även valt att fördjupa mig i hur man sett på de olika undervisningsformerna ur ett historiskt perspektiv, samt vad som står i läroplanerna om vilken undervisningsform som skall bedrivas i skolan i de båda länderna. Metod Datainsamlingen har gjorts med hjälp av en kvantitativ enkätstudie, tillsammans med en litteraturstudie av de båda ländernas historiska framskrivning av kroppsövningsämnets utveckling i Finland och Sverige. Genom ett bekvämlighetsurval har 2 klasser i Finland samt i Sverige valts ut. I urvalet av de svenska klasserna kom en av klasserna att bestå av en s.k. idrottsklass Resultat Genom de svar som fåtts från enkäten har jag gjort en jämförelse mellan de båda ländernas idrottsundervisning. Resultaten visar att flickor med samundervisning i både Finland och Sverige är mer positivt inställda till samundervisning än pojkarna, flickor med särundervisning föredrar särundervisning istället för samundervisning, medan pojkarna med samundervisning föredrar särundervisning. Eleverna med samundervisning har överlag ett bättre betyg i idrottsämnet, är fysiskt mera aktiva under sin fritid samt kan påverka lektionsinnehållet i ämnet i större grad i jämförelse med de särundervisade grupperna. De pojkar med särundervisning som inte är så aktiva under sin fritid föredrar samundervisning då de tror att de betygsmässigt skulle gynnas av denna undervisningsform. De svenska flickorna med särundervisning känner sig mest stressade, dåliga samt uttråkade under lektionerna, men samtidigt känner de sig nöjdast av alla grupperna. Eleverna i Finland deltar flitigast i idrottslektionerna känner sig mindre stressade och otrygga i jämförelse med eleverna i Sverige. Hur eleverna i de båda länderna förhåller sig till sam-, och särundervisning anser jag att stora skillnader mellan länderna inte finns. -STRYK- Genomgången av styrdokumenten ur ett historiskt perspektiv visar att attityden till könen har varit densamma i de båda länderna. Framtill 1999 var särundervisning den vanligaste undervisningsformen i Finland. Sedan 1980 har i princip alla skolor i Sverige samundervisning idrottsundervisningen. Enligt de nuvarande styrdokumenten i Finland kan skolan eller läraren bestämma vilken undervisningsform de föredrar eller anser som den bästa i idrottsundervisningen. Trots detta är den vanligaste undervisningsformen särundervisning. Slutsats Studiens slutsatser är att eleverna i de båda länderna överlag känner sig nöjda med den undervisningsform de har, dvs. den form som ges. Det något skeva urvalet gör det svårt att med säkerhet dra ytterligare slutsatser. Bedömning och betygssättning framträder som ett område som bör bevakas ur ett kön/genusperspektiv i relation till ämnets innehåll, målsättning och undervisningsform.
|
120 |
Man hör det när man säger det : En learning study om elevers möjligheter att urskilja vokalljudet som föregår den dubbeltecknade konsonantenJacobsson, Annelie, Hjerpe Svensson, Catarina, Tibblin Engdal, Lillemor January 2009 (has links)
Den här studien syftade till att undersöka hur innehållets behandling under lektionernamöjliggör för eleverna att urskilja vokalljudet som föregår den dubbeltecknadekonsonanten. Forskning visar att dubbelteckning är en av de svåraste stavningsreglernai svenska språket. Att kunna urskilja vokalljudet är grundläggande för att eleven skallkunna avgöra om det skall vara en eller två konsonanter direkt efter vokalen.Med variationsteorin som utgångspunkt genomförde vi en learning study med elever iåldern 10-12 år. Tre lektioner genomfördes och dokumenterades med videoupptagning.Vi analyserade därefter hur innehållet i varje lektion behandlades av läraren ochjämförde det med elevernas förmåga att stava dubbeltecknade ord före och efterlektionen.Resultatet visade att elevernas möjligheter att urskilja vokalljudet som föregår dendubbeltecknade konsonanten under de tre lektionerna skilde sig åt beroende på denbenämning av vokalljudet som användes. Under den första lektionen gavs elevernamöjlighet att urskilja vokalljudet med benämningen låter/låter inte som i alfabetet.Under både andra och tredje lektionen användes benämningen lång/kort vokal. Vidjämförelse mellan resultaten på för- och eftertest, visade studien att eleverna från denförsta lektionen uppvisade störst förbättring i förmågan att stava dubbeltecknade ord.Det vi fann vara avgörande (den kritiska aspekten) för elevernas lärande i studien ärbenämningen av vokalljudet. / This study aimed to investigate how the content of the lessons makes it possible for thepupils to discern the sound of the vowel that precedes the double consonant. Researchof spelling shows that spelling with double consonants is one of the most difficultspelling rules in the Swedish language. It is fundemental for pupils to discern the soundof the vowel to be able to decide if there shall be one or two consonants immediate afterthe vowel.With the variation theory as starting point we implemented a learning study with pupilsin the age of 10-12 years old. The aim was to find out what was decisive for the pupils´possibility in discerning the sound of the vowel that precedes the double consonant.Three lessons were implemented and were documented by video. After each lesson weanalised how the teacher handled the lesson contents and then compared the pupils´ability in spelling words with double consonants before and after the lesson.The result from the three lessons showed that the pupils´ ability to discern the sound ofthe vowel which precedes the double consonant were different depending on the useddenomination. During the first lesson the pupils had possibility to discern the sound ofthe vowel in the denomination sounds/does not sound like in the alphabet. During boththe second and the third lesson the denomination long/short vowel were used. Incomparison between the results of the test before and after the lessons, the studyshowed that the pupils from the first lesson proved to have the greatest improvement inthe ability in spelling words with double consonants. A finding what was decisive (thecritical feature) for the pupils´ learning in the study was the denomination of the soundof the vowel.
|
Page generated in 0.055 seconds