Spelling suggestions: "subject:"bildningsdidaktiska"" "subject:"bildningsdidaktiskt""
1 |
Bildningsideal och bildningsdidaktiska förutsättningar i en mål- och resultatstyrd skola : En kvalitativ idéanalys av Lgy11Blomkvist, Nathalie January 2017 (has links)
Uppsatsen studerar bildningsideal och bildningsdidaktiska förutsättningar i läroplanen för gymnasieskolan 2011, en läroplan som i läroplansforskning benämns som mål- och resultatstyrd. Den mål- och resultatstyrda skolan, med ämnesplaner med konkretiserat innehåll och mätbara mål som ska kunna avläsas på förhand innan utbildningen påbörjats, är en utveckling bort från den klassiska bildningstankens fria förhållningssätt och den hermeneutiska bildningstraditionens idé om en förbehållslös bildningsresa. Detta har föranlett en debatt om föreliggande ”bildningskris” inom det svenska skolväsendet. Men antagandet om en ren utbildning utan bildning är en förenkling av en komplex utbildningsapparat med mångårig historia och därför söker jag efter bildningens plats i Lgy11. Uppsatsens teoretiska utgångspunkt grundar sig för det första i en framställning av idealtyper sprungna ur den klassiska/nyhumanistiska bildningstraditionen, den hermeneutiska bildningstraditionen samt den anglosaxiska liberal education. För det andra i en teoretisk framställning om bildningsdidaktiska utgångspunkter. Genom att kombinera idéanalys och diskursteori visade uppsatsens analys på tre framträdande bildningsideal i läroplanen för gymnasieskolan. Dels ett ideal om eleven som arbetsam, där det framtida yrkeslivet och entreprenörskap bör premieras, dels ett ideal om en förstående och sympatisk elev som respekterar olikheter och oliktänkande och dels ett ideal om eleven som världsmedborgare som ser fördelar med ett mångkulturellt, globalt samhälle. Analysen visade även att ämnesplanernas centrala innehåll och kunskapskrav är öppna för tolkning, de skulle kunna ha bildningsdidaktiska förutsättningar, men det finns inga garantier för att undervisningen utformas på ett vad jag kallar bildningsdidaktiskt sätt. Tvärt om visar tidigare forskning på att de mål- och resultatstyrda ramfaktorerna, som krav på utvärdering, anpassning till internationella mätningar och föräldrars ökade insyn i bedömningen, får lärare att konstruera bedömningsmatriser med mätbara mål som inte är öppna för vidare diskussion. Uppsatsens avslutande diskussion handlar istället om elevens individuella förutsättningar och hur den mål- och resultatstyrda läroplanen tycks slå kontraproduktivt och öka ojämlikheten elevgrupper emellan istället för att bygga en bra, stabil skola för alla.
|
Page generated in 0.0738 seconds