1 |
Categorization of Swedish e-mails using Supervised Machine Learning / Kategorisering av svenska e-postmeddelanden med användning av övervakad maskininlärningMann, Anna, Höft, Olivia January 2021 (has links)
Society today is becoming more digitalized, and a common way of communication is to send e-mails. Currently, the company Auranest has a filtering method for categorizing e-mails, but the method is a few years old. The filter provides a classification of valuable e-mails for jobseekers, where employers can make contact. The company wants to know if the categorization can be performed with a different method and improved. The degree project aims to investigate whether the categorization can be proceeded with higher accuracy using machine learning. Three supervised machine learning algorithms, Naïve Bayes, Support Vector Machine (SVM), and Decision Tree, have been examined, and the algorithm with the highest results has been compared with Auranest's existing filter. Accuracy, Precision, Recall, and F1 score have been used to determine which machine learning algorithm received the highest results and in comparison, with Auranest's filter. The results showed that the supervised machine learning algorithm SVM achieved the best results in all metrics. The comparison between Auranest's existing filter and SVM showed that SVM performed better in all calculated metrics, where the accuracy showed 99.5% for SVM and 93.03% for Auranest’s filter. The comparative results showed that accuracy was the only factor that received similar results. For the other metrics, there was a noticeable difference. / Dagens samhälle blir alltmer digitaliserat och ett vanligt kommunikationssätt är att skicka e-postmeddelanden. I dagsläget har företaget Auranest ett filter för att kategorisera e-postmeddelanden men filtret är några år gammalt. Användningsområdet för filtret är att sortera ut värdefulla e-postmeddelanden för arbetssökande, där kontakt kan ske från arbetsgivare. Företaget vill veta ifall kategoriseringen kan göras med en annan metod samt förbättras. Målet med examensarbetet är att undersöka ifall filtreringen kan göras med högre träffsäkerhet med hjälp av maskininlärning. Tre övervakade maskininlärningsalgoritmer, Naïve Bayes, Support Vector Machine (SVM) och Decision Tree, har granskats och algoritmen med de högsta resultaten har jämförts med Auranests befintliga filter. Träffsäkerhet, precision, känslighet och F1-poäng har använts för att avgöra vilken maskininlärningsalgoritm som gav högst resultat sinsemellan samt i jämförelse med Auranests filter. Resultatet påvisade att den övervakade maskininlärningsmetoden SVM åstadkom de främsta resultaten i samtliga mätvärden. Jämförelsen mellan Auranests befintliga filter och SVM visade att SVM presterade bättre i alla kalkylerade mätvärden, där träffsäkerheten visade 99,5% för SVM och 93,03% för Auranests filter. De jämförande resultaten visade att träffsäkerheten var den enda faktorn som gav liknande resultat. För de övriga mätvärdena var det en märkbar skillnad.
|
2 |
Fighting Unstructured Data with Formatting Methods : Navigating Crisis Communication: The Role of CAP in Effective Information Dissemination / Bekämpar ostrukturerad data med formateringsmetoder : Att navigera i kriskommunikation: CAP:s roll i effektiv informationsspridningSpridzans, Alfreds January 2024 (has links)
This study investigates the format of crisis communication by analysing a news archive dataset from Krisinformation.se, a Swedish website dedicated to sharing information about crises. The primary goal is to assess the dataset's structure and efficacy in meeting the Common Alerting Protocol (CAP) criteria, an internationally recognised format for emergency alerts. The study uses quantitative text analysis and data preprocessing tools like Python and Power Query to identify inconsistencies in the present dataset format. These anomalies limit the dataset's usefulness for extensive research and effective crisis communication. To address these issues, the study constructs two new datasets with enhanced column structures that rectify the identified problems. These refined datasets aim to improve the clarity and accessibility of information regarding crisis events, providing valuable insights into the nature and frequency of these incidents. Additionally, the research offers practical recommendations for optimising the dataset format to better align with CAP standards, enhancing the overall effectiveness of crisis communication on the platform. The findings highlight the critical role of structured and standardised data formats in crisis communication, particularly in the context of increasing climate-related hazards and other emergencies. By improving the dataset format, the study contributes to more efficient data analysis and better preparedness for future crises. The insights gained from this research are intended to assist other analysts and researchers in conducting more robust studies, ultimately aiding in developing more resilient and responsive crisis communication strategies. / Denna studie undersöker formatet för kriskommunikation genom att analysera ett nyhetsarkiv från Krisinformation.se, en svensk hemsida som är avsedd att dela information om kriser. Det primära målet är att bedöma datasetets struktur och effektivitet när det gäller att uppfylla kriterierna för Common Alerting Protocol (CAP), ett internationellt erkänt format för nödmeddelanden. I studien används kvantitativ textanalys och dataförberedande verktyg som Python och Power Query för att identifiera inkonsekvenser i det aktuella datasetformatet. Dessa anomalier begränsar datasetets användbarhet för omfattande forskning och effektiv kriskommunikation. För att ta itu med dessa frågor konstruerar studien två nya dataset med förbättrade kolumnstrukturer som åtgärdar de identifierade problemen. Dessa förfinade dataset syftar till att förbättra tydligheten och tillgängligheten av information om krishändelser, vilket ger värdefulla insikter om dessa händelsers karaktär och frekvens. Dessutom ger forskningen praktiska rekommendationer för att optimera datasetformatet så att det bättre överensstämmer med CAP-standarderna, vilket förbättrar den övergripande effektiviteten i kriskommunikationen på plattformen. Resultaten visar att strukturerade och standardiserade dataformat spelar en avgörande roll för kriskommunikation, särskilt i samband med ökande klimatrelaterade faror och andra nödsituationer. Genom att förbättra formatet på datasetet bidrar studien till effektivare dataanalys och bättre beredskap för framtida kriser. Insikterna från denna forskning är avsedda att hjälpa andra analytiker och forskare att genomföra mer robusta studier, vilket i slutändan bidrar till att utveckla mer motståndskraftiga och lyhörda strategier för kriskommunikation.
|
Page generated in 0.1156 seconds