Spelling suggestions: "subject:"nedskrivningsbehov."" "subject:"nedskrivning.""
1 |
Nedskrivningstest av goodwill – en studie om revisionsprocessenLönnelid, Filip, Zimmerman, Oskar January 2014 (has links)
Den 1 januari 2005 började redovisningsstandarden IFRS tillämpas på noterade bolag inom Europeiska unionen. En av förändringarna med införandet av standarden är att noterade bolag ska utföra ett årligt nedskrivningstest av goodwill. Detta för att undersöka om det inträffat en värdeminskning av tillgången. Revisorn har en viktig roll i processen genom att kvalitetssäkra de finansiella rapporterna. Syftet med studien är att förklara och ge fördjupad insikt i vilken roll revisorn har vid nedskrivningstest av goodwill, hur de upplever granskningsproblematik som uppstår, och hur de löser den. Studien applicerar akademisk forskning om granskningsproblematik, revisorns roll i processen, samt om hur yrkesroller förändras. Resultatet av studien visar att det uppstår flera granskningsproblem, där subjektiviteten i bedömningarna är den viktigaste förändringen. Vidare påvisar studien att revisorns roll har förändrats, eftersom de samverkar med värderingsexperter.
|
2 |
Investeringsutskottets påverkan på goodwill : En kvantitativ studie på svenska börsnoterade företagSandberg, Ellen, Nilsson, Simon January 2019 (has links)
Redovisningen av goodwill är och har under en lång tid varit ämne för stor debatt. Införandet av redovisningsprincipen IFRS under 2005 ämnade förbättra och förtydliga redovisningen jämfört mot hur den varit under Redovisningsrådets Rekommendationer. Tidigare studier visar dock att införandet av IFRS har lett till att mer godtyckliga värden har tagits upp i goodwill då redovisningen av posten lämnar utrymme för detta. Denna studie har som syfte att undersöka hur ett investeringsutskott påverkar det totala värdet som är upptaget i goodwillposten. Vidare studeras det även om ett samband mellan ett investeringsutskott endast finns under åren 2005–2015 då svenska börsnoterade företag redovisar enligt IFRS och inte under åren 2001–2004 då Redovisningsrådets Rekommendationer efterföljs. För att studera detta har en kvantitativ studie utförts där mer än 3000 årsredovisningar har granskats mellan åren 2001–2015. Två hypoteser har formulerats och i den första hypotesen studeras det om det finns ett samband mellan företag som har ett investeringsutskott och dess storlek på goodwillposten. Den andra hypotesen studerar sedan om detta samband endast existerar när ett företag redovisar enligt IFRS, det vill säga mellan åren 2005–2015. Resultatet av regressionsanalyserna i studien visar att det finns ett samband mellan ett investeringsutskott och hur mycket som tas upp i goodwill. Det går att se ett tydligt negativt samband mellan goodwill och de företag med ett existerande investeringsutskott. Samtidigt ger den andra hypotesen ett motsägelsefullt svar genom att antyda att det, under redovisningen enligt IFRS, finns ett positivt samband mellan det upptagna värdet på goodwill och de företag som har ett investeringsutskott.
|
3 |
Utformandet och effekterna av nedskrivningstest på goodwillRodriguez, Alvaro, Nadani, Kani January 2007 (has links)
<p>Undersökning: Undersökning av de tjugo största svenska bolagen (sett till börsvärde) på Large cap.</p><p>Nyckelord: Goodwill, nedskrivningstest, antaganden.</p><p>Syfte: Syftet med uppsatsen är att undersöka hur de största svenska bolagen på Large cap organiserar sina nedskrivningstester och vilka effekter de nya goodwillreglerna har på resultatet och utdelningarna.</p><p>Metod: Vi har genomfört intervjuer via e-mail med representanter från de största svenska bolagen. Sedan har vi analyserat svaren med den teoretiska referensramen som grund.</p><p>Slutsatser: Sex av sju företag organiserar sina nedskrivningstester internt efter en, för varje företag, specifik mall. Antagandena som görs i samband med nedskrivningstesterna ger upphov till olika mallar i respektive företag vilket försvårar jämförbarheten företagen emellan. Nästan alla företag identifierar en positiv resultateffekt av de nya reglerna men eftersom inga nedskrivningar har genomförts så är det oklart om den positiva resultateffekten erhålls i ett längre perspektiv. Inget av företagen identifierar några utdelningseffekter av de nya redovisningsreglerna.</p>
|
4 |
IAS 36 punkt 134 : upplysningskrav rörande nedskrivningstest av goodwillKarlström, Kristina, Tuvin, Lina January 2008 (has links)
<p>1 januari 2005 infördes nya redovisningsstandarder enligt IFRS/IAS. Alla börsnoterade bolag inom EU skall tillämpa de nya redovisningsreglerna. Syftet med införandet av de internationella redovisningsreglerna var att göra de finansiella rapporterna mer internationellt gångbara och jämförbara samt bidra till en mer rättvisande bild av företagets tillgångar. Uppsatsen granskar om företag uppfyller upplysningskraven enligt IAS 36 punkt 134 rörande att immateriella tillgångar med obestämbar nyttjandeperiod inte längre skrivs av utan årligen nedskrivningsprövas. Vi genomförde en undersökning av totalt tjugo företag från IT- och läkemedelsbranschen med redovisad goodwillpost. Vi granskade företagens årsredovisningar utifrån vår tolkningsmall av IAS 36 punkt 134. Baserat på resultatet av vår empiriska studie har vi bildat oss uppfattningen att det förekommer brister i företagens upplysningar. Vi har även genomfört samma undersökning på företagens årsredovisningar för 2005. Syftet var att ta reda på om någon förbättring gick att se då tidigare publicerad undersökning och artikel förutspått detta. Enligt vår studie har ingen märkbar förändring skett. Anledningen till att kraven inte uppfylls i större utsträckning tror vi kan vara en kombination av okunskap och svårigheter att tolka regelverket samt i vissa fall ovilja att lämna ut känslig information. Vår bedömning är att syftet med införandet av de nya standarderna inte uppnås i den utsträckning som vore önskvärd. Vi anser att de nya reglerna medför en mer subjektiv redovisning vilket minskar trovärdigheten och jämförbarheten. Målet med en mer rättvisande bild menar vi i vissa fall får stå tillbaka för försiktighetsprincipen.</p>
|
5 |
IAS 36 punkt 134 : upplysningskrav rörande nedskrivningstest av goodwillKarlström, Kristina, Tuvin, Lina January 2008 (has links)
1 januari 2005 infördes nya redovisningsstandarder enligt IFRS/IAS. Alla börsnoterade bolag inom EU skall tillämpa de nya redovisningsreglerna. Syftet med införandet av de internationella redovisningsreglerna var att göra de finansiella rapporterna mer internationellt gångbara och jämförbara samt bidra till en mer rättvisande bild av företagets tillgångar. Uppsatsen granskar om företag uppfyller upplysningskraven enligt IAS 36 punkt 134 rörande att immateriella tillgångar med obestämbar nyttjandeperiod inte längre skrivs av utan årligen nedskrivningsprövas. Vi genomförde en undersökning av totalt tjugo företag från IT- och läkemedelsbranschen med redovisad goodwillpost. Vi granskade företagens årsredovisningar utifrån vår tolkningsmall av IAS 36 punkt 134. Baserat på resultatet av vår empiriska studie har vi bildat oss uppfattningen att det förekommer brister i företagens upplysningar. Vi har även genomfört samma undersökning på företagens årsredovisningar för 2005. Syftet var att ta reda på om någon förbättring gick att se då tidigare publicerad undersökning och artikel förutspått detta. Enligt vår studie har ingen märkbar förändring skett. Anledningen till att kraven inte uppfylls i större utsträckning tror vi kan vara en kombination av okunskap och svårigheter att tolka regelverket samt i vissa fall ovilja att lämna ut känslig information. Vår bedömning är att syftet med införandet av de nya standarderna inte uppnås i den utsträckning som vore önskvärd. Vi anser att de nya reglerna medför en mer subjektiv redovisning vilket minskar trovärdigheten och jämförbarheten. Målet med en mer rättvisande bild menar vi i vissa fall får stå tillbaka för försiktighetsprincipen.
|
6 |
Utformandet och effekterna av nedskrivningstest på goodwillRodriguez, Alvaro, Nadani, Kani January 2007 (has links)
Undersökning: Undersökning av de tjugo största svenska bolagen (sett till börsvärde) på Large cap. Nyckelord: Goodwill, nedskrivningstest, antaganden. Syfte: Syftet med uppsatsen är att undersöka hur de största svenska bolagen på Large cap organiserar sina nedskrivningstester och vilka effekter de nya goodwillreglerna har på resultatet och utdelningarna. Metod: Vi har genomfört intervjuer via e-mail med representanter från de största svenska bolagen. Sedan har vi analyserat svaren med den teoretiska referensramen som grund. Slutsatser: Sex av sju företag organiserar sina nedskrivningstester internt efter en, för varje företag, specifik mall. Antagandena som görs i samband med nedskrivningstesterna ger upphov till olika mallar i respektive företag vilket försvårar jämförbarheten företagen emellan. Nästan alla företag identifierar en positiv resultateffekt av de nya reglerna men eftersom inga nedskrivningar har genomförts så är det oklart om den positiva resultateffekten erhålls i ett längre perspektiv. Inget av företagen identifierar några utdelningseffekter av de nya redovisningsreglerna.
|
7 |
Skriv inte av, testa nedskrivning! : En fallstudie om att fastställa nedskrivningsbehov av goodwillNihlén, Fredrik, Svensson, Fredrik, Antonsson, Niklas January 2007 (has links)
Titel Skriv inte av, testa nedskrivning! En fallstudie om att säkerställa ett nedskrivningsbehov av goodwill Bakgrund Företagsförvärv har blivit allt mer vanligt förekommande. Goodwill uppkommer då ett företags verkliga värde är mindre än vad som betalas. Goodwillvärdet skrevs förr av planenligt, men enligt de nya reglerna ska nu ett nedskrivningstest ske minst en gång per år. Det sker genom att ta fram ett återvinningsvärde, som är det högsta av en kassagenererande enhets nettoförsäljningsvärde och nyttjandevärde. Syfte Syftet med uppsatsen är att beskriva hur kassagenererande enheter värderas enligt metoderna i IFRS 3/IAS 36, samt förklara svårigheter/möjligheter och vilka överväganden som metoderna innebär i två praktiska exempel. Metod I vår uppsats har vi utgått från ett positivistiskt synsätt och tillämpat en kvalitativ fallstudie av NIBE och ProfilGruppen. Vår uppsats har sin utgångspunkt i den abduktiva forskningsansatsen. Vi har för avsikt att beskriva och förklara nedskrivningstestet, vilket innebär att undersökningen är deskriptiv. Vi har intervjuat Leif Gustavsson, ekonomidirektör på NIBE, och Ulrika Svensson, redovisningschef på ProfilGruppen, samt tagit del av deras årsredovisningar. Slutsats Våra fallföretag använder sig av nyttjandevärde vid nedskrivningstestet. Ett av företagen använder sig av reala kassaflöden med en nominell diskonteringsfaktor, vilket resulterar i att nyttjandevärdet blir för lågt. Tidsperioderna företagen använder sig av skiljer sig från rekommendationerna, som förespråkar fem år. Studien har visat att det finns möjlighet till justering i poster för att uppnå önskvärt återvinningsvärde. Båda företagen föredrar det gamla sättet med avskrivning av goodwill, då metoden är enkel och förutsägbar. Förslag till fortsatt forskning Granska om de nya reglerna har fått önskad effekt om rättvisande värdering och redovisning av goodwill. Undersöka om det finns företag som använder nettoförsäljningsvärdet vid värderingen och hur en sådan praktiskt tillämpas. Genomföra ytterligare studier för att se om fler företag blandar reala och nominella termer vid beräkning av nyttjandevärdet.
|
8 |
Skriv inte av, testa nedskrivning! : En fallstudie om att fastställa nedskrivningsbehov av goodwillNihlén, Fredrik, Svensson, Fredrik, Antonsson, Niklas January 2007 (has links)
<p>Titel</p><p>Skriv inte av, testa nedskrivning! En fallstudie om att säkerställa ett nedskrivningsbehov av goodwill</p><p>Bakgrund</p><p>Företagsförvärv har blivit allt mer vanligt förekommande. Goodwill uppkommer då ett företags verkliga värde är mindre än vad som betalas. Goodwillvärdet skrevs förr av planenligt, men enligt de nya reglerna ska nu ett nedskrivningstest ske minst en gång per år. Det sker genom att ta fram ett återvinningsvärde, som är det högsta av en kassagenererande enhets nettoförsäljningsvärde och nyttjandevärde.</p><p>Syfte</p><p>Syftet med uppsatsen är att beskriva hur kassagenererande enheter värderas enligt metoderna i IFRS 3/IAS 36, samt förklara svårigheter/möjligheter och vilka överväganden som metoderna innebär i två praktiska exempel.</p><p>Metod</p><p>I vår uppsats har vi utgått från ett positivistiskt synsätt och tillämpat en kvalitativ fallstudie av NIBE och ProfilGruppen. Vår uppsats har sin utgångspunkt i den abduktiva forskningsansatsen. Vi har för avsikt att beskriva och förklara nedskrivningstestet, vilket innebär att undersökningen är deskriptiv. Vi har intervjuat Leif Gustavsson, ekonomidirektör på NIBE, och Ulrika Svensson, redovisningschef på ProfilGruppen, samt tagit del av deras årsredovisningar.</p><p>Slutsats</p><p>Våra fallföretag använder sig av nyttjandevärde vid nedskrivningstestet. Ett av företagen använder sig av reala kassaflöden med en nominell diskonteringsfaktor, vilket resulterar i att nyttjandevärdet blir för lågt. Tidsperioderna företagen använder sig av skiljer sig från rekommendationerna, som förespråkar fem år. Studien har visat att det finns möjlighet till justering i poster för att uppnå önskvärt återvinningsvärde. Båda företagen föredrar det gamla sättet med avskrivning av goodwill, då metoden är enkel och förutsägbar.</p><p>Förslag till fortsatt forskning</p><p>Granska om de nya reglerna har fått önskad effekt om rättvisande värdering och redovisning av goodwill. Undersöka om det finns företag som använder nettoförsäljningsvärdet vid värderingen och hur en sådan praktiskt tillämpas. Genomföra ytterligare studier för att se om fler företag blandar reala och nominella termer vid beräkning av nyttjandevärdet.</p>
|
9 |
IAS 36 - Goodwill : Utvecklingen av redovisningspraxis över tidThunstedt, Jens, Perez, David January 2013 (has links)
Sedan 2005 har alla börsnoterade bolag inom EU varit tvungna att ställa upp årsredovisningar i enlighet med IFRS. Redovisningen av posten goodwill har ändrats från att avskrivas linjärt till att bli föremål för ett årligt nedskrivningstest. Sedan dess har ESMA rapporterat om bristande redovisning av posten goodwill bland europeiska utgivare. Syftet med den här studien var att bidra med kunskap om hur svensk redovisningspraxis gällande goodwill har utvecklats över tid. Vi studerade hur tjugofem large cap bolag inom fem olika branscher tillämpade IAS 36 under räkenskapsåren 2007 och 2012. All erhållen data analyserades utifrån Burns och Scapens (2000) institutionsmodell för hur organisationer formar regler, rutiner och handlingar. Vi kunde dra slutsatsen att de undersökta branscherna hade utvecklat olika redovisningspraxis för IAS 36 samt att redovisningen av uppskattade värden och antaganden i nedskrivningstestet av goodwill var bristfällig. Studien kunde även bidra med kunskap genom att demonstrera att Burns och Scapens (2000) institutionsmodell är tillämpbar för att undersöka hur redovisningspraxis utvecklas över tid.
|
10 |
Goodwill : Revisorers perspektiv vid granskning av nedskrivningstester av goodwillLjungberg, Caroline, Kurt, Nisha January 2011 (has links)
Allt eftersom världen förändras och globaliseras har ett gemensamt redovisningsramverk varit i behov för att förenkla jämförbarheten mellan olika länder. En koncernredovisning upprättad enligt IAS/IFRS standarder krävs sedan 2005 för samtliga börsnoterade bolag inom Europeiska Unionen. (Marton et al., 2008, s. 1-2) Detta har medfört att företag ska utföra årliga nedskrivningstester av sin goodwill, till skillnad från förr då ett nedskrivningstest endast upprättades då det fanns en indikation på att det krävdes (Persson & Hulten, 2006, s. 29). Konsekvenserna av det nya IFRS införandet har medfört ett ökat krav på arbete hos revisorer vid granskning av företagets bedömningar på sina tillgångar. Till följd av detta bör revisorer ha en större branschkompetens. (Wines et al., 2007 s. 868) Syftet med studien är att få en ökad förståelse för granskningen av nedskrivningstester av goodwill utifrån revisorers perspektiv. Teorin diskuterar innebörden av goodwill samt revisorernas arbete och problematik kring granskningen av nedskrivningstester. För att uppnå syftet har vi utfört en kvalitativ undersökning som består av intervjuer från fem auktoriserade revisorer samt en värderingsspecialist. Undersökningen visar att svårigheterna för revisorer vid granskning av nedskrivningstester baseras på det faktum att det förekommer subjektiva bedömningar från företaget, i synnerhet vid granskning av diskonteringsränta och prognoser avseende framtida kassaflöden. Nedskrivningstester av goodwill har även medfört ökat arbete för revisorer. En klar slutsats är att använda sig av värderingsspecialister för att minimera felaktigheter vid granskningsprocessen. Revisorn bör även vara ifrågasättande samt använda sig av företagets historiska träffsäkerhet avseende deras prognoser när de granskar företaget.
|
Page generated in 0.0677 seconds