Spelling suggestions: "subject:"spr̊sakpolitik."" "subject:"spr̊markpolitik.""
1 |
Linguistic landshapes : a comparision of official and non-official language management in Rwanda and Uganda, focusing on the position of African languages /Rosendal, Tove, January 1900 (has links)
Diss. Göteborg : Göteborgs universitet, 2010.
|
2 |
Support, resistance and pragmatism : an examination of motivation in language policy in Kharkiv, Ukraine /Søvik, Margrethe B., January 2007 (has links)
Diss. Stockholm : Stockholms universitet, 2007.
|
3 |
Performing bilingualism in Wales with the spotlight on Welsh : a study of language policy and the language practices of young people in bilingual education /Musk, Nigel, January 2006 (has links)
Diss. Linköping : Linköpings universitet, 2006.
|
4 |
Debating Swedish : language politics and ideology in contemporary Sweden /Milani, Tommaso M., January 2007 (has links)
Disputats, Stockholm 2007.
|
5 |
Language choice and code-switching in the Azerbaijani community in Tehran : a conversation analytic approach to bilingual practices /Bani-Shoraka, Helena, January 2005 (has links)
Diss. Uppsala : Uppsala universitet, 2005.
|
6 |
Debating Swedish : language politics and ideology in contemporary Sweden /Milani, Tommaso M., January 2007 (has links)
Diss. (sammanfattning) Stockholm : Stockholms universitet, 2007. / Härtill 6 uppsatser.
|
7 |
Jämställda gatan : Personbaserade gatunamn och ideologierna bakomMagnusson, Simon January 2013 (has links)
Uppsatsen undersöker könsfördelningen bland ideologiska personbaserade gatunamn i Uppsala och Gävle. Den utgår från teorier om att gatunamn vidmakthåller sociopolitiska maktstrukturer och har en normerande effekt på historieskrivningen. För att undersöka om tidens mer jämställda samhälle påverkat namngivningen indelas det totala gatunamnsbeståndet i två perioder med brytåret 2000 där den tidigare perioden jämförs med den senare när jämställdhets- medvetenheten förväntats ökat.Uppsala som under 2000-talet debatterat frågan uppvisar en ökad andel kvinnonamn på 30 procentenheter mot Gävles ökning på 16 procentenheter där man heller inte har några jämställdhetsstadgar vid namngivningen.Namnberedningarnas sammanträdesprotokoll granskas i syfte att undersöka genusanknytande resonemang där fallet Fadimes plats belyser en äldre och uteslutande kulturvårdande politik som format namnbeståndet. En enkät- undersökning där 193 kommuner ingår visar att 67 kommuner jobbar efter stadgar vid namngivningen varav 5 kommuner rapporterar jämställdhetsstadgar. Resultatet tyder på att de inriktningsmål som visat sig effektiva i Uppsala nationellt sett är ovanliga.
|
Page generated in 0.0469 seconds