Spelling suggestions: "subject:"subject didactic""
51 |
NTA i förskolanSamuelsson, Mikael January 2009 (has links)
<p>Syftet med undersökningen är att ta reda på hur NTA fungerar på förskolenivå. Detta gjordes via intervjuer och en observation. Samtliga pedagoger i undersökningen menar att NTA fungerar bra även på förskolenivå, sålänge man bryter ner det till barnens nivå.</p>
|
52 |
Antalsuppfattning : <em>en undersökning hur pedagoger arbetar med antalsuppfattning på förskolan 3-5 år.</em>Johansson, Cecilia January 2009 (has links)
<p>Examensarbete handlar om hur förskolan arbetar med antalsuppfattning. För att besvara mina frågeställningar har jag använt mig av litteratur och en enkätundersökning som behandlar antalsuppfattning.</p><p>I enkätundersökningen har 16 förskollärare medverkat, en från varje förskola i den tillfrågade kommunen, där jag har valt att göra min undersökning. Förskollärarnas ålder varierar och ungefär hälften av förskollärarna har utbildning i matematik. I enkäten har jag fått fram bakomliggande motiv som förskollärarna anser aktuella för att aktivt kunna arbeta med antal i förskolan.</p><p>Resultaten av denna undersökning visar att alla förskollärare i den tillfrågade kommunen, tycker att det är viktigt att arbeta med antal. Genom enkätundersökningen kan vi ta del av hur förskollärarna arbetar med antalsuppfattning i de olika rutinsituationer som finns i förskolans verksamhet. Vi får även tips och idéer på hur en förskola kan arbeta med antal.</p>
|
53 |
Inledande läs-och skrivundervisning : En studie av en lärares arbetssättLevin, Ulrika, Gustafsson, Maja January 2006 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats har varit att undersöka hur inledande läs-och skrivinlärning går till ute i praktiken. Anledningen till att vi blev intresserade av detta är på grund av att mycket av den litteratur vi läst om, inom detta område, har allting varit svart eller vitt. Enligt litteraturen använder en lärare sig antingen av en syntetisk metod, så kallad traditionell metod där man börjar med delar för att gå vidare med helheten, eller analytisk metod, en metod där man går från helheten till delarna. Detta hade vi svårt att tro på, mycket på grund av att under vår VFU (verksamhetsförlagd utbildning) har vi sett att lärare blandar dessa metoder under inledande läs-och skrivinlärning. För att vi skulle kunna få en inblick i vad som är syntetisk- eller analytisk metod har vi läst litteratur som handlar om det individualpsykologiska perspektivet och Wittingmetoden, som hör till det syntetiska, och om det socialinteraktionistiska perspektivet och LTG-metoden som hör till det analytiska. För att få reda på om lärare använder sig av en "ren" metod under inledande läs-och skrivundervisning har vi gjort en etnografiskt orienterad studie där vi under tre dagar observerat hur en lärare lär sina elever att läsa och skriva. Vår undersökning gav oss bekräftelse på att i alla fall vår valda lärare blandar olika metoder vid inledande läs- och skrivinlärning. Vi fick även bra och motiverade svar på hennes resonemang kring metodval.</p>
|
54 |
Lättsamma mattelekarNyberg, Petra January 2005 (has links)
<p>Alla elever borde få möta en positiv matematikundervisning, en undervisning som både är lärorik och rolig på samma gång. Under min tid i grundskolans tidigare år (årskurs 1-3) upplevde jag matematiken som ett väldigt roligt ämne, men någonting hände, i årskurs fyra försvann den glädje jag förknippat med matematik och jag fann ämnet mer och mer trist. De allra flesta svaren fick jag utifrån att titta i facit, och läraren verkade aldrig se att mitt intresse för matematiken försvann. Genom detta examensarbete ville jag se om det gick att förbättra matematikundervisningen genom att ändra innehållet till mer lekfull matematik, eftersom jag aldrig varit i kontakt med det under min tid i grundskolan. I detta examensarbete redogör jag för några olika matematiklekar som läraren kan ta in i sin undervisning för att underlätta lärandet för eleverna. Med små enkla medel visar jag att det inte behövs en enorm ändring för att få in lite mer glädje i ämnet. Ett papper och en penna kan användas till mycket, inte bara för att skriva ner ett tal man skrivit av från en bok.</p>
|
55 |
Vem räknar vad och hur? : En studie av gymnasiematematiken i yrkeslivetNyström, Olof January 2005 (has links)
<p>This thesis tries to describe the use of mathematics in some workplace tasks. In particular the math corresponding to subjects of high school math courses B, C and D, is identified. Furthermore, the study attempts to analyze the nature of the way in which this math comes to use. This is represented by six different competences. Interviews with five (5) professionals, within different areas, are the main sources of information for this study. The aim has also been to find tasks that are common in the sense of not being isolated and solely performed by a small group of professionals, on a nationwide basis. Analyzing the result gives a narrow and fragmented view of what out-of-school mathematics do look like. Nevertheless there are some good examples, from different workplaces, of use of statistics and annuities. Most widely employed, according to the analysis, are the competences for handling communication, algorithms, and modeling. Some ‘hidden’ mathematics were observed and that will also be discussed. Perhaps in the future math will be performed by computer programs only?</p>
|
56 |
Individualisering i skolanPettersson, Daniel January 2005 (has links)
<p>Dagens svenska samhälle kräver en individualisering på alla plan. Skolan är här ett av de viktigaste områdena för denna individualisering och i Lpo 94 står att läsa att man ska utgå från alla elevers erfarenheter, förutsättningar och behov. Syftet med denna uppsats är att analysera begreppet individualisering i ett skolsammanhang, hur det upplevs, tolkas och realiseras. Jag har i undersökningen intervjuat sju lärare och tre rektorer från skolan och läst om individualisering i litteratur och styrdokument. Resultaten av mina intervjuer visar att individualisering är ett väldigt vitt begrepp och att innebörden varierar. Man väljer olika undervisningsmetoder beroende på var man lägger fokus. Tendensen verkar peka på att vi är på väg mot en förändring från att fokus ligger på att lärarna ger eleverna uppgifter och sätter målen till att eleverna själva sätter sina mål och väljer arbetssätt, metoder och tid för genomförande.</p>
|
57 |
Lättsamma mattelekarNyberg, Petra January 2005 (has links)
Alla elever borde få möta en positiv matematikundervisning, en undervisning som både är lärorik och rolig på samma gång. Under min tid i grundskolans tidigare år (årskurs 1-3) upplevde jag matematiken som ett väldigt roligt ämne, men någonting hände, i årskurs fyra försvann den glädje jag förknippat med matematik och jag fann ämnet mer och mer trist. De allra flesta svaren fick jag utifrån att titta i facit, och läraren verkade aldrig se att mitt intresse för matematiken försvann. Genom detta examensarbete ville jag se om det gick att förbättra matematikundervisningen genom att ändra innehållet till mer lekfull matematik, eftersom jag aldrig varit i kontakt med det under min tid i grundskolan. I detta examensarbete redogör jag för några olika matematiklekar som läraren kan ta in i sin undervisning för att underlätta lärandet för eleverna. Med små enkla medel visar jag att det inte behövs en enorm ändring för att få in lite mer glädje i ämnet. Ett papper och en penna kan användas till mycket, inte bara för att skriva ner ett tal man skrivit av från en bok.
|
58 |
Vem räknar vad och hur? : En studie av gymnasiematematiken i yrkeslivetNyström, Olof January 2005 (has links)
This thesis tries to describe the use of mathematics in some workplace tasks. In particular the math corresponding to subjects of high school math courses B, C and D, is identified. Furthermore, the study attempts to analyze the nature of the way in which this math comes to use. This is represented by six different competences. Interviews with five (5) professionals, within different areas, are the main sources of information for this study. The aim has also been to find tasks that are common in the sense of not being isolated and solely performed by a small group of professionals, on a nationwide basis. Analyzing the result gives a narrow and fragmented view of what out-of-school mathematics do look like. Nevertheless there are some good examples, from different workplaces, of use of statistics and annuities. Most widely employed, according to the analysis, are the competences for handling communication, algorithms, and modeling. Some ‘hidden’ mathematics were observed and that will also be discussed. Perhaps in the future math will be performed by computer programs only?
|
59 |
Individualisering i skolanPettersson, Daniel January 2005 (has links)
Dagens svenska samhälle kräver en individualisering på alla plan. Skolan är här ett av de viktigaste områdena för denna individualisering och i Lpo 94 står att läsa att man ska utgå från alla elevers erfarenheter, förutsättningar och behov. Syftet med denna uppsats är att analysera begreppet individualisering i ett skolsammanhang, hur det upplevs, tolkas och realiseras. Jag har i undersökningen intervjuat sju lärare och tre rektorer från skolan och läst om individualisering i litteratur och styrdokument. Resultaten av mina intervjuer visar att individualisering är ett väldigt vitt begrepp och att innebörden varierar. Man väljer olika undervisningsmetoder beroende på var man lägger fokus. Tendensen verkar peka på att vi är på väg mot en förändring från att fokus ligger på att lärarna ger eleverna uppgifter och sätter målen till att eleverna själva sätter sina mål och väljer arbetssätt, metoder och tid för genomförande.
|
60 |
NTA i förskolanSamuelsson, Mikael January 2009 (has links)
Syftet med undersökningen är att ta reda på hur NTA fungerar på förskolenivå. Detta gjordes via intervjuer och en observation. Samtliga pedagoger i undersökningen menar att NTA fungerar bra även på förskolenivå, sålänge man bryter ner det till barnens nivå.
|
Page generated in 0.087 seconds