Spelling suggestions: "subject:"AMA reningsanläggning"" "subject:"AMA träningsanläggning""
1 |
Från schaktmassa till ballastprodukt : Om möjligheten att uppgradera schaktmassor med våtsiktningAfzelius, Alissa January 2020 (has links)
Byggsektorn är den bransch (exklusive gruvnäringen) som står för störst andel uppkommen avfall i Sverige, framförallt i form av schaktmassor. Marknaden för återvunna schaktmassor är idag begränsat, dels på grund av otydlig lagstiftning kring återvinning, dels på grund av massornas varierande innehåll. Uppgrävda överskottsmassor från gamla industrimarker kan innebära förhöjda föroreningshalter vilket leder till dyra behandlingar för köpare. Det är heller inte lika lätt att styra den geotekniska kvaliteten hos produkten när råvaran varierar i sammansättning. Vidare kommer produkter av återvunnet ursprung troligtvis vara utsatta för hårdare kontroller än produkter framtagna av jungfruligt material. Den större risken, tillsammans med få incitament att prioritera återvunna material i byggen försvårar säljbarheten. Syftet med det här examensarbetet har varit att undersöka ifall schaktmassor kan uppgraderas till högkvalitativa konstruktions- eller anläggningsprodukter som efterfrågas av marknaden. Swerocks våtsiktsanläggning i Malmö användes som studieobjekt och undersökningen begränsades till två fraktioner, sand i storlek 0–4 mm och grus i storlek 4–16 mm. Arbetet har utförts genom litteraturstudie, intervjuer samt analysering av provresultat, där tre forskningsfrågor kring användning, kravbild och kvalitet har legat som grund för undersökningarna. Resultatet visar att flera aktörer ställer sig positiva till ökad användning av återvunna ballastprodukter så länge dess kvalitet kan säkerställas, främst med avseende på innehållet av föroreningar. Ett stort hinder är den befintliga avfallslagstiftningen och dess avsaknad av tydliga kriterier för när avfallet kan omklassas till produkt. Det finns användningsområden som lämpar sig bättre för ett schaktmaterial av varierande ursprung, där de geotekniska materialkraven är färre. Studien visade att uppgraderat material kan uppfylla krav för utvalda applikationer inom fyllning och dränering enligt AMA Anläggning 17. Främsta krav där är på kornstorleksfördelning och sortering, vilket våtsikten klarar bra. Däremot gör AMA:s nuvarande materialtypsindelning att återvunna material förbises. Detta trots att de kan ha motsvarande egenskaper likt de efterfrågade materialtyperna. Vidare omfattas både fyllnad- och dränerandematerial av ballaststandard SS-EN 132 42 vilket gör att produkterna måste prestandadeklareras och CE-märkas enligt lag. Trots byggproduktskravet är detta något som ofta förbises hos både köpare och producenter. Gällande de kemiska innehållet hos det våtsiktade materialet visade den här studien på stor spridning samt föroreningshalter överstigande haltnivåer för MRR för PAH, koppar, bly och oljor i både sand och grus. En trend av ökande föroreningshalter i produkter i samband med att mer förorenat material togs in för behandling kunde även anas. Sammantaget innebär det en minskad säljbarhet av materialet trots att det uppfyllde krav enligt AMA 17. Antingen behöver fler behandlingssteg tilläggas, med ökade produktionskostnader som följd, eller mer restriktivt urval av vilka massor som tas in för behandling / Cirkulär masshantering med uppgraderade jord- och schaktmassor
|
2 |
5D-modellering av ett anläggningsprojektBroström, Martin January 2017 (has links)
Denna studie syftar till att utvärdera möjligheterna med bygginformationsmodellering, BIM, inom anläggningsbranschen genom att skapa en fullständig 5D-modell som beskriver ett anläggningsprojekt. BIM är i praktiken definierat som en dynamisk modell där man använder sig av intelligenta objekt istället för linjer. För att den skapade modellen ska vara användbar vid kalkyl- och tidplanarbete ska de skapade objekten vara sammanlänkade med en mängdförteckning enligt AMA Anläggning 2013. Modellen representeras av en nybrytning av en väg med tillhörande schakt, bankfyll, vägöverbyggnader, krondikning, trumläggning samt en omkoppling av en befintlig åkerdränering. Dessa arbetsmoment medför att 23 stycken AMA Anläggning- kodsatta objekt modelleras i Auto Cad. Objekten har kontrollerats i Sketchup Pro innan import till Vico Office. I Vico Office visas de skapade objekten i en mängdlista samtidigt som en 3Dvy är tillgänglig. Objektens mängder tilldelas en mängdförteckning skapad enligt kodsystemet i AMA Anläggning. I denna process skapas en länk mellan objekten och mängförteckningen; sker någon ändring av objekten, uppdateras även mängdförteckningen. En kalkyl skapas sedan genom att mängdförteckningen tillsätts priser och resurser med kapaciteter genom manuell inmatning av data. Eftersom kalkylen innehåller resurser med kapaciteter för respektive mängd, skapas en tidplan löpande tillsammans med kalkylen. Den färdiga tidplanen möjliggör en 4D-simulering där aktiviteternas förlopp visas i en filmsekvens. Eftersom både kalkylen och tidplanen är länkad till objekten såväl som mängdförteckningen är modellen dynamisk. Ändras något i en vy, slår det igenom i alla led. Studien visar att en 5D-modellering av ett anläggningsprojekt är fullt möjlig. Problem uppstod dock vid import av modell med komplicerade geometrier från Auto Cad till Vico Office. Studien visar även att BIM-objekt bör skapas enligt en tydlig strukturell indelning. Vid modellering av anläggningsprojekt bör denna indelning följa AMA Anläggning då projektdokumenten som används under ett projekt är indelade och styrs av detta referensverk.
|
Page generated in 0.0659 seconds