Spelling suggestions: "subject:"chromosomų operacijos"" "subject:"chromosomų federacijos""
1 |
Profesinė apšvita ir jos citogenetinio poveikio tyrimai Ignalinos atominės elektrinės darbuotojų limfocituose / Occupational radiation exposure and cytogenetic monitoring of ignalina nuclear power plant workersMorkūnas, Justas 25 November 2010 (has links)
Justas Morkūnas Profesinė apšvita ir jos citogenetinio poveikio tyrimai Ignalinos AE darbuotojų limfocituose SANTRAUKA Lietuvoje Ignalinos AE darbuotojai sudaro didžiausią grupę asmenų, dirbančių tiesiogiai su jonizuojančiosios spinduliuotės (JS) šaltiniais ar su jų sąlygojama apšvita susijusį darbą. Profesinės apšvitos dozės paprastai neviršija leistinos 20 mSv metinės dozių ribos, tačiau daugelis tyrimų patvirtino, kad net mažos JS dozės gali reikšmingai padidinti chromosomų aberacijų (CA) dažnį periferinio kraujo limfocituose. Šio darbo tikslas buvo ištirti CA dažnius didžiausias apšvitos dozes gaunančių Ignalinos AE darbuotojų kraujo limfocituose ir įvertinti skirtingos profesinės apšvitos tipų bei atliekamų darbų lemiamą riziką. Visoje tirtų Ignalinos AE darbuotojų grupėje nustatytas patikimai didesnis palyginus su kontroline grupe bendras CA dažnis (3,26 vs 2,18 CA/100 ląst.), chromosominio tipo aberacijų (2,18 vs 0,82), acentrinių fragmentų (1,54 vs 0,65) ir dicentrinių chromosomų (0,51 vs 0,03) dažniai (p < 0,05). CA dažnis Ignalinos AE darbuotojų grupėje tik su išorine apšvita patikimai nesiskyrė nuo dažnio stebėto kontrolinių asmenų grupėje (2,56 vs 2,18 CA/100 ląst., p > 0,05). Ignalinos AE darbuotojų grupėje, kurioje be išorinės apšvitos buvo registruota papildoma vidinė apšvita, nustatyti patikimai didesni palyginus su kontrole bendras CA dažnis (3,61 vs 2,18), chromosominio tipo aberacijų (2,37 vs 0,82), acentrinių fragmentų (1,58 vs 0,65) ir dicentrinių... [toliau žr. visą tekstą] / Justas Morkūnas Occupational radiation exposure and cytogenetic monitoring of Ignalina Nuclear Power Plant workers SUMMARY The Ignalina Nuclear Power Plant workers (INPP) represent the largest group of workers occupationally exposed to low-level doses of ionizing radiation in Lithuania. Though individual doses of the INPP workers for many years have been declining and are retained within officially accepted limits, many reports demonstrate that low-level occupational exposure to ionizing radiation can significantly increase chromosome aberration levels in blood lymphocytes. Moreover, chromosome aberrations are believed to be a possible biomarker reflecting chromosome damage in target tissues which in turn is linked to cancer development. Therefore many studies have been dedicated to investigate the cytogenetic effects of low-level radiation in blood lymphocytes, especially trying to establish dose-effect relationship and predict possible cancer risks. The objective of the current study was to analyze chromosome aberration levels in lymphocytes of the INPP workers subjected to relatively high individual doses of occupational exposure (mean accumulated doses 280.2±44.9 mSv), taking into consideration different types of ionizing radiation. A total of 21 blood samples from INPP workers and 17 control samples were analyzed. Cytogenetic analysis revealed significantly increased CA levels in the whole group of INPP workers (3.26±0.34 CA/100 cells) and a subgroup of workers... [to full text]
|
2 |
Mažų jonizuojančiosios spinduliuotės apšvitos dozių poveikio citogenetiniai tyrimai ir biologinė dozimetrija / Cytogenetic effects of low ionising radiation doses and biological dosimetryGricienė, Birutė 23 December 2010 (has links)
Įvairiais tikslais naudojant jonizuojančiosios spinduliuotės (JS) šaltinius, darbuotojai ir gyventojai patiria JS apšvitą, kurią lydi neigiamo poveikio organizmui rizika. Taikant nestabilių chromosomų aberacijų analizės metodiką buvo nustatyta, kad ir mažos, neviršijančios darbuotojams nustatytų ribų (50 mSv), JS dozės gali iššaukti chromosomų pažaidas žmogaus limfocituose. Branduolinės energetikos srityje dirbančių asmenų grupėjė (N=84) nustatytas patikimai didesnis, palyginti su kontroline grupe (N=82), chromosomų pažaidų dažnis, įvertinta chromosomų pažaidų dažnio priklausomybė nuo jonizuojančiosios spinduliuotės ir apšvitos tipo. Konstatuota, kad veikla, susijusi su vidine ir neutronų apšvita, gali būti laikoma potencialiai pavojingesne bei sąlygojančia didesnę chromosomų pažaidų indukcijos riziką nei veikla, susijusi tik su išorinės gama spinduliuotės apšvita. Rūkymo ir amžiaus įtakos chromosomų aberacijų dažniui nenustatyta. Gauti tyrimo rezultatai rodo, kad citogenetinis monitoringas gali būti taikomas atskirų darbuotojų grupių JS apšvitos rizikos vertinimui bei suteikia papildomos informacijos užtikrinant ir optimizuojant darbuotojų radiacinę saugą. Šio darbo metu sudarytos gama spinduliuotės (60Co) kalibracinės dozės-atsako kreivės leidžia Lietuvoje atlikti biologinį dozių įvertinimą radiacinės avarijos metu nukentėjusiems ir dideles JS dozes gavusiems asmenis, kas svarbu tinkamai parenkant gydymo metodus. Taip pat bus galima papildomai įvertinti darbuotojo... [toliau žr. visą tekstą] / The intensive use of ionising radiation (IR) sources and development of IR technology is related to increased exposure and adverse health risk to workers and public. The unstable chromosome aberration analysis in the group of nuclear energy workers (N=84) has shown that doses below annual dose limit (50 mSv) can induce chromosome aberrations in human peripheral blood lymphocytes. Significantly higher frequencies of the total chromosome aberrations were determened in the study group when compared to the controls ((N=82). The risks were found to differ with the type of activities and occupational exposure. Activities related to internal and neutron exposure risk may be regarded as potentially more dangerous when compared to other activities related with external gamma exposure doses only. The impact of age and smoking to chromosome aberration frequency was found to be insignificant. The results of this study show that cytogenetic monitoring can be used for IR occupational exposure risk assessment for different occupational groups of radiation workers and may provide additional information to ensure and optimise the radiation protection of radiation workers. The gamma radiation (60Co) dose-response curves for chromosome aberrations in vitro were established in Lithuania for the first time. Application of the established dose-response curves enables to perform the biological dosimetry in the country, to assess the doses of the first responders and people accidentally exposed to... [to full text]
|
3 |
Cytogenetic effects of low ionising radiation doses and biological dosimetry / Mažų jonizuojančiosios spinduliuotės apšvitos dozių poveikio citogenetiniai tyrimai ir biologinė dozimetrijaGricienė, Birutė 23 December 2010 (has links)
The intensive use of ionising radiation (IR) sources and development of IR technology is related to increased exposure and adverse health risk to workers and public. The unstable chromosome aberration analysis in the group of nuclear energy workers (N=84) has shown that doses below annual dose limit (50 mSv) can induce chromosome aberrations in human peripheral blood lymphocytes. Significantly higher frequencies of the total chromosome aberrations were determened in the study group when compared to the controls ((N=82). The risks were found to differ with the type of activities and occupational exposure. Activities related to internal and neutron exposure risk may be regarded as potentially more dangerous when compared to other activities related with external gamma exposure doses only. The impact of age and smoking to chromosome aberration frequency was found to be insignificant. The results of this study show that cytogenetic monitoring can be used for IR occupational exposure risk assessment for different occupational groups of radiation workers and may provide additional information to ensure and optimise the radiation protection of radiation workers.
The gamma radiation (60Co) dose-response curves for chromosome aberrations in vitro were established in Lithuania for the first time. Application of the established dose-response curves enables to perform the biological dosimetry in the country, to assess the doses of the first responders and people accidentally exposed to... [to full text] / Įvairiais tikslais naudojant jonizuojančiosios spinduliuotės (JS) šaltinius, darbuotojai ir gyventojai patiria JS apšvitą, kurią lydi neigiamo poveikio organizmui rizika. Taikant nestabilių chromosomų aberacijų analizės metodiką buvo nustatyta, kad ir mažos, neviršijančios darbuotojams nustatytų ribų (50 mSv), JS dozės gali iššaukti chromosomų pažaidas žmogaus limfocituose. Branduolinės energetikos srityje dirbančių asmenų grupėjė (N=84) nustatytas patikimai didesnis, palyginti su kontroline grupe (N=82), chromosomų pažaidų dažnis, įvertinta chromosomų pažaidų dažnio priklausomybė nuo jonizuojančiosios spinduliuotės ir apšvitos tipo. Konstatuota, kad veikla, susijusi su vidine ir neutronų apšvita, gali būti laikoma potencialiai pavojingesne bei sąlygojančia didesnę chromosomų pažaidų indukcijos riziką nei veikla, susijusi tik su išorinės gama spinduliuotės apšvita. Rūkymo ir amžiaus įtakos chromosomų aberacijų dažniui nenustatyta. Gauti tyrimo rezultatai rodo, kad citogenetinis monitoringas gali būti taikomas atskirų darbuotojų grupių JS apšvitos rizikos vertinimui bei suteikia papildomos informacijos užtikrinant ir optimizuojant darbuotojų radiacinę saugą.
Šio darbo metu sudarytos gama spinduliuotės (60Co) kalibracinės dozės-atsako kreivės leidžia Lietuvoje atlikti biologinį dozių įvertinimą radiacinės avarijos metu nukentėjusiems ir dideles JS dozes gavusiems asmenis, kas svarbu tinkamai parenkant gydymo metodus. Taip pat bus galima papildomai įvertinti darbuotojo... [toliau žr. visą tekstą]
|
Page generated in 0.039 seconds