Spelling suggestions: "subject:"durapport"" "subject:"felrapport""
1 |
Är införande av förstainsatsperson samhälsekonomiskt lönsamt? : En kostnadsnyttoanalys av FIP-verksamheten i Jönköpings kommun / Is introduction of first responders economically beneficial to society? : A cost-benefit analysis of the project of first responders in the municipality of JönköpingLång, Elisabeth January 2012 (has links)
Är införande och nyttjande av förstainsatsperson (FIP) samhällsekonomiskt lönsamt? En FIP är, i normalfallet, en deltidsbrandman som inte behöver inställa sig vid brandstationen när en olycka har inträffat då denne har ett eget utryckningsfordon och kan på så sätt fortare komma fram till olycksplats. Den här uppsatsen gör en utvärdering av fyra stationsområden i Jönköpings kommun som för FIP-verksamhet. Tidigare studier framställer att FIP har kortare responstid än nästkommande räddningsenhet. Om så är fallet är följden att räddningsarbetet kan påbörjas i ett tidigare skede och således kan det slutliga räddade värdet i en olyckssituation vara av större omfattning än vad som annars vore möjligt. Enligt teorin bör det finnas ett sätt att värdera denna effekt, vilket sedan kan ställas i förhållande till merkostnaden av införande av FIP. Är fördelarna av FIP-verksamhet av större magnitud än nackdelarna är projektet samhällsekonomiskt lönsamt. Metoden använd för att utvärdera FIP i Jönköpings kommun är kostnadsnyttoanalys (CBA), vari analysunderlaget består av 1150 insatser där FIP-rapport ifyllts. Resultatet visar att den årliga nyttan per FIP-enhet, det vill säga per stationsområde, är mellan 242,8 och 652,0 TSEK (ej extrapolerat värde). Den årliga kostnaden är cirka 76,5 TSEK och nettonuvärdet uppgår därför till mellan 166,2 och 509,1 TSEK. Nyttokostnadskvoten är mellan 3,17 och 8,52. Slutsatsen är att införande och nyttjande av FIP är samhällsekonomiskt lönsamt. / Is introduction of first responder economically beneficial to society? A first responder is, most commonly, a part-time firefighter who can directly head for the scene of an accident since he has his own emergency vehicle. This means that the first responder does not have to first go by the fire department, like other part-time firefighters, and thus will be able to help people, or other, in an early stage of the situation. This thesis evaluates four fire departments (areas) in the municipality of Jönköping, which have adopted the concept of first responders into their organizations. Previous studies have shown that first responders have, on average, a shorter response time than the next emergency unit called to a rescue scene. If this is a fact, the rescue work can begin at an earlier stage and thus the final value saved during a rescue operation will be of greater scope than otherwise would be possible. In theory there should be a way to evaluate this effect, which then can be compared with the additional cost of introducing first responders. If the benefits of first responders are of greater magnitude than the disadvantages, the project is economically beneficial to society. The method used to evaluate the project of first responders in the municipality of Jönköping is a cost-benefit analysis (CBA), where the analytical framework consists of 1150 emergency rescues where a first-responder report has been completed. The results show that the annual benefits per first-responder unit, i.e. per station area, is between SEK 242.8 thousand and SEK 652.0 thousand (with no extrapolation). The annual cost is approximately SEK 76.5 thousand. The net present value therefore is between SEK 166.2 thousand and SEK 509.1 thousand. The cost-benefit ratio is between 3.17 and 8.52. The con-clusion is that introduction and use of first responders in the municipality of Jönköping is economic-ally beneficial to society. / Effektsamband i samhället
|
Page generated in 0.0217 seconds