Spelling suggestions: "subject:"healthcare counselor"" "subject:"healthcare counselors""
1 |
Legitimation för hälso-och sjukvårdskuratorer - Kompetenshöjande eller kontrollerande funktion? : En tematiskm analys av offentliga dokument bakom införandet av hälso-och sjukvårdkuratorslegitimation ur ett professionsteoretiskt perspektivOlsson, Jonas, Fälting, Josefine January 2023 (has links)
Denna examensuppsats ämnade att teoretiskt undersöka offentliga dokument bakom införandet av hälso-och sjukvårdskuratorslegitimationen. För att besvara syftet utgick studien från frågeställningarna: Hur motiveras införandet av hälso-och sjukvårdskuratorslegitimation? Hur skulle motiveringarna kunna inverka på kuratorer inom hälso-och sjukvården som profession? Datamaterialet bestod av Socialstyrelsens rapport från 2014, samt propositionen 2017/18:138, vilka låg till grund för riksdagsbeslut om införande av hälso-och sjukvårdskuratorslegitimation. Dokumenten analyserades med tematisk analys för att synliggöra mönster i motiveringarna bakom införandet. Resultatet analyserades utifrån de professionsteoretiska begreppen professionalism och legitimation. Analysen av resultatet visar att legitimation är ett sätt att stärka kuratorers auktoritet i en kontext som domineras av ett biomedicinskt perspektiv. Däremot är legitimationens främsta syfte att stärka patientsäkerheten genom statlig kontroll i form av specialiserad vidareutbildning och möjligheter till tillsyn av professionen. Eftersom legitimationen inte skyddar legitimerade hälso-och sjukvårdskuratorers arbetsuppgifter sker ingen stängning av yrket. Legitimationen får snarare en funktion som en eftersträvansvärd yrkesidentitet för professionen, denna strävan bidrar till att yrkesverksamma och arbetsgivare agerar utefter legitimationens riktlinjer. Därmed sker en indirekt styrning av professionen genom införande av legitimation, där rädslan för att förlora legitimationen kan ha en negativ inverkan på interaktionen mellan patienter och hälso-och sjukvårskuratorer. / The aim of this study was to do a theoretical analysis of official documents behind the introduction of licensure for healthcare counselors. To answer the purpose, the study was based on the following questions: How was the introduction of health care counselor’s licensure justified? How might the motivations affect counselors in health care as a profession?The selection of documents that were analysed consisted of the National Board of Health and Welfare's investigation into the introduction of identification from 2014, as well as the bill 2017/18:138 which was the basis for the actual decision the Swedish parliament made on the introduction of licensure. The documents were analysed using a thematic analysis to map the arguments for the inclusion of licensure for healthcare counselors. The empirical evidence was then analysed based on the professional theoretical concepts of professionalism and legitimation.The result was analysed based on the theoretical concepts of professionalism and legitimation. The analysis of the results shows that licensure is a way to strengthen healthcare counselors’ authority in a context that is dominated by a biomedical perspective. On the other hand, the main purpose of the licensure is to strengthen patient safety through governmental control by specialized tertiary education and supervision of the profession. Since the license does not protect the work tasks of healthcare counselors, no occupational closure of the profession has been made. Instead, the licensure functions as an aspirational professional identity for the profession, this aspiration contributes to professionals and employers acting according to the guidelines of the licensure. Thereby, an indirect control of the profession takes place through the introduction of licensure, where the fear of losing the licensure might have a negative impact on the interaction between patients and healthcare counselors.
|
2 |
Vikten av samtalsmetodik i relationsskapande : en kvalitativ studie om hälso- och sjukvårdskuratorers användning av samtalsmetodik i skapande av relationer med patienter i praktikenWahlberg, Benjamin, Hosseini, Sahra January 2023 (has links)
This study aims to investigate how professional healthcare counselors use conversational methodology to create relationships with patients in clinical practice, as well as how they solve potential obstacles and difficulties that may arise in building a relationship. This area of research is interesting to investigate because of the healthcare counselor license that was introduced back in 2019, and there is considered a need for further research on healthcare counselor’s work with relationship building in a Swedish context. The study is based on an abductive approach and used semi-structured interviews when collecting data. Empirical data has been collected through four interviews with professional healthcare counselors in Sweden. The data has been analyzed using thematic content analysis and the theory of the contextual model. The results of the study show that relationship building, and an empathetic approach are the basis for the work of the healthcare counselor. Healthcare counselors use conversational methodology to create and maintain a good relationship with patients. Highlighted conversational methodology is general such as silence, feedback, confirmation, active listening, finding a common ground and using non-verbal signals to show understanding and empathy for the patient. The interviewed healthcare counselors stated that the obstacles they may experience in building relationships were, among other things, when the patient is going through a crisis, the influence of other external relationships, lack of communication and misunderstanding. In order to resolve said obstacles, the counselors strove to be attentive, listen to the patient's perspective and willing to admit if they acted wrongly or insensitively and take responsibility. The study intends to contribute with additional research in the field of healthcare counselors’ work with relationship building in a Swedish context. / Denna studie ämnar till att undersöka hur yrkesverksamma hälso- och sjukvårdskuratorer använder sig av samtalsmetodik för att skapa relationer med patienter i praktiken, samt hur de löser potentiella hinder och svårigheter som kan uppstå i relationsskapande. Detta område är intressant att undersöka i och med hälso- och sjukvårdskuratorslegitimationen som infördes år 2019, och det anses finnas ytterligare behov av forskning om hälso- och sjukvårdskuratorers relationsskapande i svensk kontext. Studien utgår från en abduktiv ansats och semistrukturerade intervjuer vid insamling av data. Empiri har insamlats genom fyra intervjuer med yrkesverksamma hälso- och sjukvårdskuratorer i Sverige. Data har analyserats med hjälp av tematisk innehållsanalys och teorin om den kontextuella modellen. Studiens resultat visar att relationsskapande och ett empatiskt förhållningssätt är grunden för hälso- och sjukvårdskuratorns arbete. Hälso- och sjukvårdskuratorer använder sig av samtalsmetodik för att skapa och bibehålla en god relation med patienter. Samtalsmetodik som lyfts upp är generella som exempelvis tystnad, återkoppling, bekräftande, aktivt lyssnande, att hitta en gemensam nämnare och användning av icke-verbala signaler för att visa förståelse och empati för patienten. Intervjupersonerna uppgav att de hinder de kan uppleva i relationsskapande var bland annat när patienten genomgår en kris, andra yttre relationers påverkan, brist i kommunikationen och missförstånd. För att lösa eventuella hinder eftersträvade kuratorerna att vara uppmärksamma, lyssna in patientens perspektiv och våga erkänna om de agerat fel eller okänsligt och ta ansvar. Studien ämnar bidra med ytterligare forskning på området av hälso- och sjukvårdskuratorers arbete med relationsskapande i svensk kontext.
|
3 |
Allians i det läkande samtalet : En kvalitativ intervjustudie om allians i psykosocialt arbete inom hälso- och sjukvård / Alliance in the restorative conversation : A qualitative interview study on alliance in psychosocial work within health and medical careLandberg, Saga, Nyman, Cecilia January 2023 (has links)
Allians har i tidigare forskning visat sig vara betydelsefullt för utfallet i terapeutiska sammanhang. Emellertid har forskning som visar på betydelsen av allians i kurativa samtal inom hälso- och sjukvård vid efterforskning till denna studie inte kunnat påträffas. Metoder för att mäta allians har i huvudsak utgjorts av patientskattningsskalor för att utröna utfallet i det terapeutiska behandlingsarbetet utifrån patientens ståndpunkt. Att återge även kuratorernas perspektiv tror vi kan inbringa mer kunskap om kurativt arbete i jakten på förståelsen av den betydelse man anser allians utgör. Syftet med denna studie är således att genom en kvalitativ ansats undersöka hur kuratorer inom hälso- och sjukvård upplever samt arbetar med etablerandet av allians med sina patienter. Genom semistrukturerade intervjuer med åtta informanter (<18 år) har denna studie bidragit till en nyanserad och djupgående beskrivning av fenomenet allians i mötet med patienten. Resultatet visar att hälso- och sjukvårdskuratorer definierar allians som något som är sprunget ur kuratorns förmåga att förmedla en trygg och förtroendefull relation. I etablerandet av allians är det initialt viktigaste att patienten upplever självbestämmande, att kuratorn tydliggör sitt uppdrag tidigt och att kuratorn skyndar långsamt. I det fortsatta kurativa arbetet är kuratorns förmåga att härbärgera patientens känslor en bidragande faktor till god allians. Andra faktorer som har visat sig bidra till en god allians är personlig kompatibilitet, individanpassad behandling och att skönja människan bakom sjukdomen för ett mellanmänskligt bemötande. Därtill har patientens förväntningar samt inställning till kontakt med kurator visat sig vara avgörande omständigheter för att en allians ska komma till stånd. Sammanfattningsvis utgör allians en grundförutsättning för ett lyckat kurativt arbete. Behovet av forskning i socialt arbete inom hälso- och sjukvård har visat sig vara stort och vi för diskussioner kring det holistiska perspektivet i sjukvården. / Alliance has been shown in previous research to be significant for the outcome in therapeutic contexts. However, research showing the importance of alliance in curative conversations in health care during research for this study could not be found. Methods for measuring alliance have mainly consisted of patient rating scales to ascertain the outcome of the therapeutic treatment work based on the patient's point of view. We believe that depicting also the perspective of the counselors can bring more knowledge about curative work in the search for the understanding of the importance one considers alliance to be. Thus, the purpose of this study is to investigate, through a qualitative approach, how counselors in health care experience and work with the establishment of an alliance with their patients. Through semi-structured interviews with eight informants (<18 years), this study has contributed with a nuanced and profound description of the phenomenon of alliance in the meeting with the patient. The results show that health care counselors define alliance as something that stems from the counselor's ability to mediate a safe and trusting relationship. In establishing an alliance, the most important thing initially is that the patient experiences self-determination, that the counselor clarifies the mission early and that the counselor proceeds slowly. In the continued curative work, the counselor's ability to contain the patient's feelings is a contributing factor to a good alliance. Other factors that have been shown to contribute to a good alliance are personal compatibility, individualizing the treatment and recognizing the person behind the illness for interpersonal treatment. In addition, the patient's expectations and attitude towards contact with the counselor have proven to be crucial circumstances for an alliance to come about. In summary, alliance is a basic prerequisite for successful curative work. The need for research in social work within healthcare has proven to be great and we are having discussions around the holistic perspective in healthcare. The need for research in social work within healthcare has proven to be great and thus we discuss the holistic perspective in healthcare.
|
Page generated in 0.0398 seconds