Spelling suggestions: "subject:"communal avfallsplan"" "subject:"kommunal avfallsplan""
1 |
En förstudie om generering och sammansättningen avhushållsavfall i Ovanåkers kommunOlsson, Camilla January 2013 (has links)
EU:s avfallsdirektiv är det högst styrande dokumentet som reglerar de nationella bestämmelserna gällande avfall. Detta genomsyrar bland annat kommunernas avfallsplaner. Tas hänsyn till plockanalyser, avfallsplan, insamlad mängd hushållsavfall och grovavfall erhålls en bra överblick på var åtgärder bör vidtas. Studien berör Ovanåkers kommuns avfallsarbete med avseende på hushållens avfallsmönster. Även avfall som går under producentansvaret har analyserats för att få en bättre uppfattning om kommunens förhållande till internationella och nationella lagar. Detta är viktigt för att veta hur avfallsarbetet fortsättningsvis skall bedrivas så effektivt som möjligt. Sekundärdatat som har erhållits i denna rapport har främst inhämtats från Bollnäs Ovanåkers Renhållnings AB (BORAB), Statistiska Centralbyrån (SCB), Förpacknings- och tidningsinsamlingen (FTI) samt Ovanåkers kommun. De analyserade åren är 2000-2012. Detta på grund av tillgängligheten av data. Slutsatser har gjorts utifrån en statistisk analys. Resultaten utifrån plockanalyserna indikerar på att en stor del av hushållsavfallet består av bioavfall (matavfall och trädgårdsavfall). Även en stor del består av avfall som går under producentansvaret. En faktor att beakta är att beteende och sociala normer är viktiga parametrar när det kommer till hur hushållen sorterar sitt avfall. Gällande producerad mängd hushållsavfall och grovavfall i kommunen så kan det finnas ett svagt samband med den minskade befolkningstillväxten. Februari skiljde sig dock från andra månader. Detta har dock att göra med antal dagar/månad. Denna studie visar att det är en fördel om hänsyn tas till antal dagar/månad för att kunna erhålla ett mer representativt resultat. Grovavfallet ökade efter år 2006. Orsaken beror sannolikt på att det blev kostnadsfritt att lämna in kyl och frys. Det finns också tendenser på säsongsvariation, då inlämnad mängd grovavfall ökade under månaderna maj-september. Vilket torde bero på att folk rensar och städar i sommarstugor, garage etc. under dessa månader. De framtagna resultaten visar att det är svårt att utföra en studie av detta slag på endast ett mindre område. Möjligtvis hade resultaten blivit mera lättanalyserade vid jämförelse av två eller flera kommuner. En annan nackdel är att tillgängligheten är begränsad vad gäller de sekundärdata som har analyserats i detta arbete. Önskvärt hade också varit att kunna analysera data för ytterligare ett tiotal år tillbaka. Studien visar att kommunen ligger bra till i relation till internationella och nationella bestämmelser. De ligger även i fas med deras kommunala avfallsplan.
|
2 |
Miljöbedömning samt kartläggning av verksamhetsavfall som del av Uppsala kommuns avfallsplan 2014 – 2022Jung, Susanne January 2013 (has links)
I början av 1900-talet slängde svensken i genomsnitt 25 kg hushållsavfall per år. Idag är siffran 500 kg. Trender pekar på att avfallsmängderna kommer att fortsätta öka. 95 % av det genererade avfallet i Sverige kommer från verksamheter. På nationell nivå finns riktlinjer och miljömål kring avfall, men för att implementera många av dessa styrmedel krävs lokala incitament. Därför görs kommunala avfallsplaner. Däri beskrivs den rådande avfallsituationen i kommunen och mål sätts upp för avfallshanteringen. Statistik för verksamhetsavfall på kommunal nivå är generellt bristfällig i Sverige på grund av det flerdelade avfallshanteringssystem som råder. Kartläggning av såväl hushålls- som verksamhetsavfall är viktig så att avfallet på ett säkert sätt kan tas om hand om av aktörer i framtiden. En god avfallsplanering kan både direkt och indirekt leda till stora vinster för miljön t.ex. i form av minskade emissioner av växthusgaser. Denna studie ämnade till att kartlägga verksamhetsavfallet som uppstår i Uppsala kommun som ett bidrag till kommunens nya avfallsplan. Detta gjordes genom att samla in primärdata från aktörer inom avfallsbranschen.Vidare skulle också planens genomförande bedömmas ur ett miljöperspektiv en miljökonsekvensbeskrivning och modellering med livscykelanalysverktyget Waste Management Planning System (WAMPS). Resultatet av kartläggningen visade att mängden verksamhetsavfall från Uppsala kommun var cirka 290 000 ton exklusive schaktmassor. Den relativt stora mängden verksamhetsavfall antogs bero på den utveckling som råder i kommunen, framförallt vad gäller nybyggnationer. Jämförelser gjordes med två närliggande regioner samt ett nationellt genomsnitt. Uppsala låg under det nationella snittet i mängd verksamhetsavfall per invånare. Avfallsplanens genomförande bedömdes ha övervägande positiva effekter på miljö och hälsa. Planen bedömdes också bidra till uppfyllelsen av de svenska miljömålen, framförallt God bebyggd miljö och Begränsad klimatpåverkan. Planens genomförande bedömdes också minska utsläpp av koldioxid och energianvändning. Modelleringen i WAMPS gav dock olika resultat för miljöpåverkan beroende på hur systemet definierades. Transportsystemets påverkan liknade den nationella siffra som finns vad gäller emissioner av klimatpåverkande gaser från avfallstransport. / In the early 1900s a Swede in average generated 25 kg of household waste per year. Today the amount is 500 kg per person. Trends indicate that waste volumes will continue to increase. 95 % of the generated waste in Sweden derives from businesses. The municipalities have no control over all this waste. There are guidelines and environmental objectives related to waste and the implementation of many of the policy instruments requires local incentives. Therefore municipal waste management plans exists. The plan describes the current waste situation in the municipality along with objectives for the waste management. Swedish data on commercial waste at a municipal level are generally deficient because of the complex prevailing waste management system. Identification of waste is important so it in the future safely can be taken care of. Good planning of waste management can directly and indirectly lead to significant environmental benefits. This study aimed to identify commercial waste in the municipality of Uppsala as a contribution to the new municipal waste plan. This was done by collecting primary data from actors in the waste industry. Furthermore, implementation of the plan has also been evaluated from an environmental perspective by making an environmental impact assessment and using the model Waste Management Planning System (WAMPS). The amount of commercial waste from businesses in the municipality handled at facilities in Uppsala was estimated to about 290 000 tones excluding excavated soil. The relatively high amount of commercial waste could be due to the regional development, particularly in terms of new constructions. Comparisons were made with two other regions along with a national average. Uppsala had an average below the national figure of commercial waste per person. Implementation of the waste plan was mostly thought to have positive effects on environment and health. The plan was also expected to contribute to the fulfillment of the Swedish environmental objectives, especially A Good Built Environment, Reduced Climate Impact. Implementation of the plan was also assessed to reduce carbon emissions and energy use. The modeling in WAMPS gave different results for the environmental impact depending on how the system was defined.
|
Page generated in 0.0371 seconds