Spelling suggestions: "subject:"kreditförlustreserver"" "subject:"kreditförlustreserven""
1 |
IFRS 9 och dess påverkan på bankers finansiella ställning : En kvantitativ studie om redovisningsstandardens påverkan på noterade banker inom EUJacobson, Josefin, Wramberg, Maja January 2020 (has links)
Bakgrund och problemformulering: Den 1 januari 2018 infördesredovisningsstandarden IFRS 9 för finansiella instrument, vilken ersätter den tidigare kontroversiella standarden IAS 39. Den nya standarden innehåller bland annat en kreditförlustmodell som innebär att inte bara inträffade utan även förväntadek reditförluster ska redovisas, vilket skiljer sig från den tidigare kreditförlustmodellen där endast konstaterade förluster redovisades. Banker ansågs vara den typ av företagsom skulle komma att bli särskilt påverkade av den nya kreditförlustmodellen som IFRS 9 innebär. Bortsett från redovisningsstandarder har banker även Baselregelverket att förhålla sig till. Enligt Basel III, det nuvarande regelverket, finns det ett krav på att banker ska ha en kärnprimärkapitalrelation på minst 4,5 %. Kärnprimärkapitalrelationen kan komma att påverkas negativt om avsättningarna ökar, vilket kan bli en följd av IFRS 9. Syfte: Syftet med denna studie är att undersöka hur noterade banker inom Europeiska unionen påverkats av den nya IFRS 9 standarden. Med hjälp av två underfrågor till forskningsfrågan kommer bankers kärnprimärkapitalrelation och kreditförlustreserver att studeras. Forskningsmetod: Två hypoteser har formulerats för att besvara studiens syfte. Studien har utgått från en kvantitativ metod och en deduktiv ansats har tillämpats. Studiens population utgörs av noterade banker inom EU som därefter selekterats genom ett systematiskt urval. Data består av information hämtad från bankernas årsredovisningar från åren 2017 och 2018. Resultat och slutsats: Resultatet visade att båda hypoteserna kunde förkastas. Kreditförlusterna hade inte ökat signifikant och kärnprimärkapitalrelationen hade inte minskat signifikant
|
2 |
Övergången mellan IAS 39 och IFRS 9 : en studie av övergångseffekter avseende kreditreserver hos banker i Sverige / The transition from IAS 39 to IFRS 9 : a study of transition effects regarding credit reserves of banks in SwedenHögemark, Kajsa, Johnsson, Beatrice January 2021 (has links)
Redovisning av finansiella instrument har varit omtalat de senaste åren, framför allt gällandebanker. Mellan år 2017 och 2018 skedde en övergång mellan två standarder, från IAS 39 tillIFRS 9. Anledningen till den nya standarden IFRS 9 var, dels att IAS 39 blev hårt kritiserad,och dels på grund av dess komplexitet. Kritiken gentemot IAS 39 blev som mest omtalad efterfinanskrisen 2007–2009, speciellt avseende sättet som kreditförluster redovisades. Bland destörsta skillnaderna mellan standarderna var en ny modell för redovisning av kreditförluster iIFRS 9, antalet värderingskategorier minskade samt att upplysningskraven utökades.Ytterligare en förändring var att IFRS 9 är en principbaserad standard, till skillnad från IAS 39som är regelbaserad. Detta kan leda till problematik gällande både subjektiva bedömningar ochharmonisering.Syftet med studien var att undersöka de övergångseffekter som uppstod för banker vidövergången till IFRS 9. Genom en kvalitativ dokumentstudie har tolv banker studerats,uppdelade i tre olika bankkategorier, där vi genom resultatet ämnat att finna eventuella mönster,likheter eller skillnader i bankernas övergångseffekter. Med utgångspunkt i årsredovisningarnafrån 2017 och 2018 från respektive bank, har fokus varit på hur redovisningen av kreditförlusterpåverkade de finansiella rapporterna vid övergången.Av resultatet framgår att alla banker i studien påverkades av övergången från IAS 39 till IFRS9. Det uppstod däremot inga tydliga mönster för hur bankerna påverkades, varken mellan deenskilda bankerna eller mellan bankkategorierna, då effekterna kraftigt skiljer sig. Något somframgår är att i genomsnitt ökade kreditförluster, kreditreserveringar och kreditförlustnivån,samt att eget kapital minskade. Studiens resultat indikerar att bakomliggande faktorer kan liggatill grund för den stora variationen av påverkan på bankerna. Faktorer som subjektivabedömningar, affärsmodell och verksamhet. De striktare kraven för upplysningar iårsredovisningarna skulle bidra till ökad transparens och således öka jämförbarheten. Det visarsig dock i studien att det brister i harmoniseringen och därför försvårades jämförbarheten.Vår slutsats är att införandet av IFRS 9 och framför allt dess förändrade regler gällandekreditförlustreserveringar påverkade bankerna. Även att variationen av verksamhet,affärsmodell och subjektiva bedömningar kan ha stor påverkan på redovisningen. Samtligabanker påverkades men förändringen var varierande. Det finns tendens till att storbankerna ochsparbankerna hade liknande övergångseffekter. Det framkom dock inga tydliga mönster förnågon av bankkategorierna. Utifrån dessa faktorer kan det krävas fler riktlinjer för att begränsade tolkningarna som uppstår. Allt för att jämförbarheten ska öka för de finansiella instrumentenmellan olika banker. / Redovisning av finansiella instrument har varit omtalat de senaste åren, framför allt gällandebanker. Mellan år 2017 och 2018 skedde en övergång mellan två standarder, från IAS 39 tillIFRS 9. Anledningen till den nya standarden IFRS 9 var, dels att IAS 39 blev hårt kritiserad, och dels på grund av dess komplexitet. Kritiken gentemot IAS 39 blev som mest omtalad efterfinanskrisen 2007–2009, speciellt avseende sättet som kreditförluster redovisades. Bland destörsta skillnaderna mellan standarderna var en ny modell för redovisning av kreditförluster iIFRS 9, antalet värderingskategorier minskade samt att upplysningskraven utökades. Ytterligare en förändring var att IFRS 9 är en principbaserad standard, till skillnad från IAS 39som är regelbaserad. Detta kan leda till problematik gällande både subjektiva bedömningar och harmonisering. Syftet med studien var att undersöka de övergångseffekter som uppstod för banker vid övergången till IFRS 9. Genom en kvalitativ dokumentstudie har tolv banker studerats, uppdelade i tre olika bankkategorier, där vi genom resultatet ämnat att finna eventuella mönster, likheter eller skillnader i bankernas övergångseffekter. Med utgångspunkt i årsredovisningarna från 2017 och 2018 från respektive bank, har fokus varit på hur redovisningen av kreditförluster påverkade de finansiella rapporterna vid övergången. Av resultatet framgår att alla banker i studien påverkades av övergången från IAS 39 till IFRS 9. Det uppstod däremot inga tydliga mönster för hur bankerna påverkades, varken mellan de enskilda bankerna eller mellan bankkategorierna, då effekterna kraftigt skiljer sig. Något som framgår är att i genomsnitt ökade kreditförluster, kreditreserveringar och kreditförlustnivån, samt att eget kapital minskade. Studiens resultat indikerar att bakomliggande faktorer kan ligga till grund för den stora variationen av påverkan på bankerna. Faktorer som subjektiva bedömningar, affärsmodell och verksamhet. De striktare kraven för upplysningar i årsredovisningarna skulle bidra till ökad transparens och således öka jämförbarheten. Det visar sig dock i studien att det brister i harmoniseringen och därför försvårades jämförbarheten. Vår slutsats är att införandet av IFRS 9 och framför allt dess förändrade regler gällande kreditförlustreserveringar påverkade bankerna. Även att variationen av verksamhet, affärsmodell och subjektiva bedömningar kan ha stor påverkan på redovisningen. Samtliga banker påverkades men förändringen var varierande. Det finns tendens till att storbankerna och sparbankerna hade liknande övergångseffekter. Det framkom dock inga tydliga mönster för någon av bankkategorierna. Utifrån dessa faktorer kan det krävas fler riktlinjer för att begränsa de tolkningarna som uppstår. Allt för att jämförbarheten ska öka för de finansiella instrumenten mellan olika banker.
|
Page generated in 0.0556 seconds