Spelling suggestions: "subject:"lösenordsknäckning"" "subject:"lösenordsklassning""
1 |
Framsteg inom Lösenordsknäckning : En Syn på Semantikens RollHolmberg Åström, Simon January 2024 (has links)
Semantik är i korta ordalag den vetenskapliga studien av språkliga innebörder, och semantik har på senare år blivit ett större fokus i tekniska analyser av läckta lösenord. Nya semantikmedvetna lösenordsknäckare har även tillkommit, och vissa andra redan existerande knäckningsmetoder har modifierats för att bättre kunna utnyttja människors tendenser att skapa lösenord efter vanliga teman. Uppsatsens mål är tvåfaldigt. Det första målet är att ge en översikt över lösenordssemantik som forskningsområde genom en litteraturstudie vars resultat kan användas till att bilda en övergripande förståelse för de vanliga metoder som idag används inom det växande området. Det andra målet är att undersöka förekomsten av semantiska teman i svenska lösenord genom ett experiment med tre olika tematiska ordboksattacker utförda på ett dataset som innehåller läckta svenska lösenord. Resultatet visade att en ordbok bestående av svenska personnamn kunde knäcka strax över 34,30% av lösenorden i datasetet, den andra ordboken bestående av en lista med städer kunde knäcka över 12% och den tredje som utgörs av olika yrkestitlar på svenska klarade 6,35%. Lösenordspolicys kan ändras och skärpas, men den mänskliga faktorn är alltjämt en riskfaktor som är svår att reducera. I en nutid där mängden användarkonton och lösenord att hålla reda på ökat så är det inte konstigt att lösenord följer förutsägbara teman; det är helt enkelt inte realistiskt att skapa och hålla reda på flera lösenord bestående av slumpmässiga bokstäver och siffror, och att skapa lösenord efter ord med specifika betydelser blir då lättare att komma ihåg. Särskilt när orden betyder något som står användaren nära.
|
2 |
Comparison of Automated Password Guessing StrategiesLundberg, Tobias January 2019 (has links)
This thesis examines some of the currently available programs for password guessing, in terms of designs and strengths. The programs Hashcat, OMEN, PassGAN, PCFG and PRINCE were tested for effectiveness, in a series of experiments similar to real-world attack scenarios. Those programs, as well as the program TarGuess, also had their design examined, in terms of the extent of how they use different important parameters. It was determined that most of the programs use different models to deal with password lists, in order to learn how new, similar, passwords should be generated. Hashcat, PCFG and PRINCE were found to be the most effective programs in the experiments, in terms of number of correct password guessed each second. Finally, a program for automated password guessing based on the results was built and implemented in the cyber range at the Swedish defence research agency.
|
3 |
En modell för utformandet av biografiska ordböcker / A model for the design of biographical dictionariesGinman, Johan January 2021 (has links)
Every website, computer and IT system have users who need to verify their identity throughauthentication. The most common form of authentication today is to apply an alphanumericpassword. Passwords are often based on biographical information that can be derived from the userhimself and common elements that are usually utilized while creating passwords are names, petnames, family related, and date of birth. While passwords today are often based on the individual'sbiographical elements, the police have problems cracking encrypted devices because it takes a longtime and is complex to identify the correct password among all possible combinations. This problemis the basis for the work and is the reason why this model for how biographical dictionaries should bestructured and contain is created. To design the model, a literature review has been carried outwhere elements have been defined and a structure formed. Interviews with IT forensics from thepolice and NFC were then held to refine the different elements and structure of the initial model andto create a reality anchor. The result of this work is a product in the form of a model that can be usedto create biographical dictionaries based on target people. The model demonstrates whichbiographical elements are relevant for finding potential passwords. The conclusion drawn is that themodel can facilitate the work of the police and IT forensics when it comes to cracking people'sbiographical passwords. By using a dictionary that is built with the model, time-consuming attackssuch as brute-force attacks or more general dictionary attacks do not need to be applied. / Till varje hemsida, dator och IT-system finns användare som behöver verifiera sin identitet genomautentisering. Den vanligaste formen av autentisering är idag att applicera ett alfanumerisktlösenord. Lösenord bygger ofta på biografiska uppgifter som kan härledas från användaren själv ochvanliga element som brukar användas vid lösenordsgenerering är: namn, husdjursnamn, familj ochfödelsedatum. Samtidigt som lösenord idag ofta bygger på individens biografiska element har polisenproblem att knäcka krypterade enheter på grund av att det tar lång tid och är väldigt komplext attidentifiera rätt lösenord bland alla möjliga kombinationer. Detta problem ligger till grund för arbetetsamt är orsaken till varför denna modell för hur biografiska ordböcker ska vara strukturerade ochinnehålla skapas. För att utforma modellen har en litteraturöversikt genomförts där element hardefinierats och en struktur formats. Intervjuer med IT-forensiker från polisen och NFC hölls därefterför att förädla den initiala modellens olika element och struktur samt att skapa enverklighetsförankring. Resultatet av detta arbete är en slutprodukt i form av en modell som går attnyttja för att skapa biografiska ordböcker utifrån målpersoner. Modellen påvisar vilka biografiskaelement som är relevanta för att hitta potentiella lösenord. Slutsatsen som dras gör gällande attmodellen kan underlätta polisens och IT-forensikers arbete när det kommer till att knäcka personersbiografiska lösenord. Genom att nyttja en ordbok som är uppbyggd med modellen behöver intetidskrävande angrepp som ”brute force” attacker eller mer generella ordboksattacker appliceras.
|
Page generated in 0.0632 seconds