Spelling suggestions: "subject:"naturlig språkbehandling"" "subject:"naturliga språkbehandling""
31 |
Categorization of Customer Reviews Using Natural Language Processing / Kategorisering av kundrecensioner med naturlig språkbehandlingLiliemark, Adam, Enghed, Viktor January 2021 (has links)
Databases of user generated data can quickly become unmanageable. Klarna faced this issue, with a database of around 700,000 customer reviews. Ideally, the database would be cleaned of uninteresting reviews and the remaining reviews categorized. Without knowing what categories might emerge, the idea was to use an unsupervised clustering algorithm to find categories. This thesis describes the work carried out to solve this problem, and proposes a solution for Klarna that involves artificial neural networks rather than unsupervised clustering. The implementation done by us is able to categorize reviews as either interesting or uninteresting. We propose a workflow that would create means to categorize reviews not only in these two categories, but in multiple. The method revolved around experimentation with clustering algorithms and neural networks. Previous research shows that texts can be clustered, however, the datasets used seem to be vastly different from the Klarna dataset. The Klarna dataset consists of short reviews and contain a large amount of uninteresting reviews. Using unsupervised clustering yielded unsatisfactory results, as no discernible categories could be found. In some cases, the technique created clusters of uninteresting reviews. These clusters were used as training data for an artificial neural network, together with manually labeled interesting reviews. The results from this artificial neural network was satisfactory; it can with an accuracy of around 86% say whether a review is interesting or not. This was achieved using the aforementioned clusters and five feedback loops, where the model’s wrongfully predicted reviews from an evaluation dataset was fed back to it as training data. We argue that the main reason behind why unsupervised clustering failed is that the length of the reviews are too short. In comparison, other researchers have successfully clustered text data with an average length in the hundreds. These items pack much more features than the short reviews in the Klarna dataset. We show that an artificial neural network is able to detect these features despite the short length, through its intrinsic design. Further research in feature extraction of short text strings could provide means to cluster this kind of data. If features can be extracted, the clustering can thus be done on the features rather than the actual words. Our artificial neural network shows that the arbitrary features interesting and uninteresting can be extracted, so we are hopeful that future researchers will find ways of extracting more features from short text strings. In theory, this should mean that text of all lengths can be clustered unsupervised. / Databaser med användargenererad data kan snabbt bli ohanterbara. Klarna stod inför detta problem, med en databas innehållande cirka 700 000 recensioner från kunder. De såg helst att databasen skulle rensas från ointressanta recensioner och att de kvarvarande kategoriseras. Eftersom att kategorierna var okända initialt, var tanken att använda en oövervakad grupperingsalgoritm. Denna rapport beskriver det arbete som utfördes för att lösa detta problem, och föreslår en lösning till Klarna som involverar artificiella neurala nätverk istället för oövervakad gruppering. Implementationen skapad av oss är kapabel till att kategorisera recensioner som intressanta eller ointressanta. Vi föreslår ett arbetsflöde som skulle skapa möjlighet att kategorisera recensioner inte bara i dessa två kategorier, utan i flera. Metoden kretsar kring experimentering med grupperingsalgoritmer och artificiella neurala nätverk. Tidigare forskning visar att texter kan grupperas oövervakat, dock med ingångsdata som väsentligt skiljer sig från Klarnas data. Recensionerna i Klarnas data är generellt sett korta och en stor andel av dem kan ses som ointressanta. Oövervakad grupperingen gav otillräckliga resultat, då inga skönjbara kategorier stod att finna. I vissa fall skapades grupperingar av ointressanta recensioner. Dessa användes som träningsdata för ett artificiellt neuralt nätverk. Till träningsdatan lades intressanta recensioner som tagits fram manuellt. Resultaten från detta var positivt; med en träffsäkerhet om cirka 86% avgörs om en recension är intressant eller inte. Detta uppnåddes genom den tidigare skapade träningsdatan samt fem återkopplingsprocesser, där modellens felaktiga prediktioner av evalueringsdata matades in som träningsdata. Vår uppfattning är att den korta längden på recensionerna gör att den oövervakade grupperingen inte fungerar. Andra forskare har lyckats gruppera textdata med snittlängder om hundratals ord per text. Dessa texter rymmer fler meningsfulla enheter än de korta recensionerna i Klarnas data. Det finns lösningar som innefattar artificiella neurala nätverk å andra sidan kan upptäcka dessa meningsfulla enheter, tack vare sin grundläggande utformning. Vårt arbete visar att ett artificiellt neuralt nätverk kan upptäcka dessa meningsfulla enheter, trots den korta längden per recension. Extrahering av meningsfulla enheter ur korta texter är ett ¨ämne som behöver mer forskning för att underlätta problem som detta. Om meningsfulla enheter kan extraheras ur texter, kan grupperingen göras på dessa enheter istället för orden i sig. Vårt artificiella neurala nätverk visar att de arbiträra enheterna intressant och ointressant kan extraheras, vilket gör oss hoppfulla om att framtida forskare kan finna sätt att extrahera fler enheter ur korta texter. I teorin innebär detta att texter av alla längder kan grupperas oövervakat.
|
32 |
Data Collection and Layout Analysis on Visually Rich Documents using Multi-Modular Deep Learning.Stahre, Mattias January 2022 (has links)
The use of Deep Learning methods for Document Understanding has been embraced by the research community in recent years. A requirement for Deep Learning methods and especially Transformer Networks, is access to large datasets. The objective of this thesis was to evaluate a state-of-the-art model for Document Layout Analysis on a public and custom dataset. Additionally, the objective was to build a pipeline for building a dataset specifically for Visually Rich Documents. The research methodology consisted of a literature study to find the state-of-the-art model for Document Layout Analysis and a relevant dataset used to evaluate the chosen model. The literature study also included research on how existing datasets in the domain were collected and processed. Finally, an evaluation framework was created. The evaluation showed that the chosen multi-modal transformer network, LayoutLMv2, performed well on the Docbank dataset. The custom build dataset was limited by class imbalance, although good performance for the larger classes. The annotator tool and its auto-tagging feature performed well and the proposed pipelined showed great promise for creating datasets with Visually Rich Documents. In conclusion, this thesis project answers the research questions and suggests two main opportunities. The first is to encourage others to build datasets with Visually Rich Documents using a similar pipeline to the one presented in this paper. The second is to evaluate the possibility of creating the visual token information for LayoutLMv2 as part of the transformer network rather than using a separate CNN. / Användningen av Deep Learning-metoder för dokumentförståelse har anammats av forskarvärlden de senaste åren. Ett krav för Deep Learning-metoder och speciellt Transformer Networks är tillgång till stora datamängder. Syftet med denna avhandling var att utvärdera en state-of-the-art modell för analys av dokumentlayout på en offentligt tillgängligt dataset. Dessutom var målet att bygga en pipeline för att bygga en dataset specifikt för Visuallt Rika Dokument. Forskningsmetodiken bestod av en litteraturstudie för att hitta modellen för Document Layout Analys och ett relevant dataset som användes för att utvärdera den valda modellen. Litteraturstudien omfattade också forskning om hur befintliga dataset i domänen samlades in och bearbetades. Slutligen skapades en utvärderingsram. Utvärderingen visade att det valda multimodala transformatornätverket, LayoutLMv2, fungerade bra på Docbank-datasetet. Den skapade datasetet begränsades av klassobalans även om bra prestanda för de större klasserna erhölls. Annotatorverktyget och dess autotaggningsfunktion fungerade bra och den föreslagna pipelinen visade sig vara mycket lovande för att skapa dataset med VVisuallt Rika Dokument.svis besvarar detta examensarbete forskningsfrågorna och föreslår två huvudsakliga möjligheter. Den första är att uppmuntra andra att bygga datauppsättningar med Visuallt Rika Dokument med en liknande pipeline som den som presenteras i denna uppsats. Det andra är att utvärdera möjligheten att skapa den visuella tokeninformationen för LayoutLMv2 som en del av transformatornätverket snarare än att använda en separat CNN.
|
33 |
Recommendation of Text Properties for Short Texts with the Use of Machine Learning : A Comparative Study of State-of-the-Art Techniques Including BERT and GPT-2 / Rekommendation av textegenskaper för korta texter med hjälp av maskininlärning : En jämförande studie av de senaste teknikerna inklusive BERT och GPT-2Zapata, Luciano January 2023 (has links)
Text mining has gained considerable attention due to the extensive usage ofelectronic documents. The significant increase in electronic document usagehas created a necessity to process and analyze them effectively. Rule-basedsystems have traditionally been used to evaluate short pieces of text, but theyhave limitations, including the need for significant manual effort to create andmaintain rules and a high risk of complex bugs. As a result, text classificationhas emerged as a promising solution for extracting meaning from short texts,which are defined as texts limited by a specific character count or word count.This study investigates the feasibility and effectiveness of text classification inclassifying short pieces of text according to their appropriate text properties,based on users’ intentions in the text. The study focuses on comparing twotransformer models, GPT-2 and BERT, in their ability to classify short texts.While other studies have compared these models in intention classificationof text, this study is unique in its examination of their performance onshort pieces of text in this specific context. This study uses user-labelleddata to fine-tune the models, which are then tested on a test dataset fromthe same source. The comparative analysis of the models indicates thatBERT generally outperforms GPT-2 in classifying users’ intentions basedon the appropriate text properties, with an F1-score of 0.68 compared toGPT-2’s F1-score of 0.51. However, GPT-2 performed better on certainclosely related classes, suggesting that both models capture interesting featuresof these classes. Furthermore, the results demonstrated that some classeswere accurately classified despite being context-dependent and positionedwithin longer sentences, indicating that the models likely capture features ofthese classes and facilitate their classification. Both models show promisingpotential as classification models for short texts based on users’ intentions andtheir associated text properties. However, further research may be necessary toimprove their accuracy. Suggestions for enhancing their performance includeutilizing more recent versions of GPT, such as GPT-3 or GPT-4, optimizinghyperparameters, adjusting preprocessing methods, and adopting alternativeapproaches to handle data imbalance. Additionally, testing the models ondatasets from diverse domains with more intricate contexts could providegreater insight into their limitations. / Textutvinning har fått stor uppmärksamhet på grund av den omfattande användningen av elektroniska dokument. Den betydande ökningen av användningen av elektroniska dokument har skapat ett behov av att bearbeta och analysera dem på ett effektivt sätt. Regelbaserade system har traditionellt använts för att utvärdera korta textstycken, men de har begränsningar, bland annat behovet av betydande manuellt arbete för att skapa och upprätthålla regler och en hög risk för komplexa fel. Som ett resultat av detta har textklassificering framstått som en lovande lösning för att utvinna mening ur korta texter, som definieras som texter som begränsas av ett visst antal tecken eller ord. I den här studien undersöks om textklassificering är genomförbar och effektiv när det gäller att klassificera korta textstycken enligt deras lämpliga textegenskaper, baserat på användarnas intentioner i texten. Studien fokuserar på att jämföra två transformatormodeller, GPT-2 och BERT, i deras förmåga att klassificera korta texter. Även om andra studier har jämfört dessa modeller vid avsiktsklassificering av text, är denna studie unik i sin undersökning av deras prestanda för korta textstycken i detta specifika sammanhang. I studien används användarmärkta data för att finjustera modellerna, som sedan testas på ett testdataset från samma källa. Den jämförande analysen av modellerna visar att BERT generellt sett presterar bättre än GPT-2 när det gäller att klassificera användarnas avsikter baserat på lämpliga textegenskaper, med ett F1-värde på 0,68 jämfört med GPT-2:s F1-värde på 0,51. GPT-2 presterade dock bättre på vissa närbesläktade klasser, vilket tyder på att båda modellerna fångar intressanta egenskaper hos dessa klasser. Dessutom visade resultaten att vissa klasser klassificerades korrekt trots att de var kontextberoende och placerade i längre meningar, vilket tyder på att modellerna sannolikt fångar upp egenskaper hos dessa klasser och underlättar deras klassificering. Båda modellerna visar lovande potential som klassificeringsmodeller för korta texter baserade på användarnas intentioner och deras tillhörande textegenskaper. Ytterligare forskning kan dock vara nödvändig för att förbättra deras noggrannhet. Förslag för att förbättra deras prestanda är bland annat att använda nyare versioner av GPT, till exempel GPT-3 eller GPT-4, optimera hyperparametrar, justera förbehandlingsmetoder och anta alternativa metoder för att hantera obalans i data. Om modellerna dessutom testas på dataset från olika områden med mer komplicerade sammanhang kan man få en bättre insikt i deras begränsningar.
|
34 |
Methods for data and user efficient annotation for multi-label topic classification / Effektiva annoteringsmetoder för klassificering med multipla klasserMiszkurka, Agnieszka January 2022 (has links)
Machine Learning models trained using supervised learning can achieve great results when a sufficient amount of labeled data is used. However, the annotation process is a costly and time-consuming task. There are many methods devised to make the annotation pipeline more user and data efficient. This thesis explores techniques from Active Learning, Zero-shot Learning, Data Augmentation domains as well as pre-annotation with revision in the context of multi-label classification. Active ’Learnings goal is to choose the most informative samples for labeling. As an Active Learning state-of-the-art technique Contrastive Active Learning was adapted to a multi-label case. Once there is some labeled data, we can augment samples to make the dataset more diverse. English-German-English Backtranslation was used to perform Data Augmentation. Zero-shot learning is a setup in which a Machine Learning model can make predictions for classes it was not trained to predict. Zero-shot via Textual Entailment was leveraged in this study and its usefulness for pre-annotation with revision was reported. The results on the Reviews of Electric Vehicle Charging Stations dataset show that it may be beneficial to use Active Learning and Data Augmentation in the annotation pipeline. Active Learning methods such as Contrastive Active Learning can identify samples belonging to the rarest classes while Data Augmentation via Backtranslation can improve performance especially when little training data is available. The results for Zero-shot Learning via Textual Entailment experiments show that this technique is not suitable for the production environment. / Klassificeringsmodeller som tränas med övervakad inlärning kan uppnå goda resultat när en tillräcklig mängd annoterad data används. Annoteringsprocessen är dock en kostsam och tidskrävande uppgift. Det finns många metoder utarbetade för att göra annoteringspipelinen mer användar- och dataeffektiv. Detta examensarbete utforskar tekniker från områdena Active Learning, Zero-shot Learning, Data Augmentation, samt pre-annotering, där annoterarens roll är att verifiera eller revidera en klass föreslagen av systemet. Målet med Active Learning är att välja de mest informativa datapunkterna för annotering. Contrastive Active Learning utökades till fallet där en datapunkt kan tillhöra flera klasser. Om det redan finns några annoterade data kan vi utöka datamängden med artificiella datapunkter, med syfte att göra datasetet mer mångsidigt. Engelsk-Tysk-Engelsk översättning användes för att konstruera sådana artificiella datapunkter. Zero-shot-inlärning är en teknik i vilken en maskininlärningsmodell kan göra förutsägelser för klasser som den inte var tränad att förutsäga. Zero-shot via Textual Entailment utnyttjades i denna studie för att utöka datamängden med artificiella datapunkter. Resultat från datamängden “Reviews of Electric Vehicle Charging ”Stations visar att det kan vara fördelaktigt att använda Active Learning och Data Augmentation i annoteringspipelinen. Active Learning-metoder som Contrastive Active Learning kan identifiera datapunkter som tillhör de mest sällsynta klasserna, medan Data Augmentation via Backtranslation kan förbättra klassificerarens prestanda, särskilt när få träningsdata finns tillgänglig. Resultaten för Zero-shot Learning visar att denna teknik inte är lämplig för en produktionsmiljö.
|
35 |
Self-Supervised Fine-Tuning of sentence embedding models using a Smooth Inverse Frequency model : Automatic creation of labels with Smooth Inverse Frequency model / Självövervakad finjustering av modeller för inbäddning av meningar med hjälp av en Smooth Inverse Frequency-modell : Automatiskt skapande av etiketter med Smooth Inverse Frequency-modellenPellegrini, Vittorio January 2023 (has links)
Sentence embedding models play a key role in the field of Natural Language Processing. They can be exploited for the resolution of several tasks like sentence paraphrasing, sentence similarity, and sentence clustering. Fine-tuning pre-trained models for sentence embedding extraction is a common practice that allows it to reach state-of-the-art performance on downstream tasks. Nevertheless, this practice usually requires labeled data sets. This thesis project aims to overcome this issue by introducing a novel technique for the automatic creation of a target set for fine-tuning sentence embedding models for a specific downstream task. The technique is evaluated on three distinct tasks: sentence paraphrasing, sentence similarity, and sentence clustering. The results demonstrate a significant improvement in sentence embedding models when employing the Smooth Inverse Frequency technique for automatic extraction and labeling of sentence pairs. In the paraphrasing task, the proposed technique yields a noteworthy enhancement of 2.3% in terms of F1-score compared to the baseline results. Moreover, it showcases a 0.2% improvement in F1-score when compared to the ideal scenario where real labels are utilized. For the sentence similarity task, the proposed method achieves a Pearson score of 0.71, surpassing the baseline model’s score of 0.476. However, it falls short of the ideal model trained with human annotations, which attains a Pearson score of 0.845. Regarding the clustering task, from a quantitative standpoint, the best model achieves a harmonic mean (calculated using DBCV and cophenetic score) of 0.693, outperforming the baseline score of 0.671. Nevertheless, the qualitative assessment did not demonstrate a substantial improvement for the clustering task, highlighting the need for exploring alternative techniques to enhance performance in this area. / Modeller för inbäddning av meningar spelar en nyckelroll inom området Natural Language språkbehandling. De kan utnyttjas för att lösa flera uppgifter som meningsparafrasering, meningslikhet och meningsklustring. Fin- och finjustering av förtränade modeller för extraktion av meningsinbäddning är en vanlig praxis som gör det möjligt att nå toppmoderna prestanda på nedströmsuppgifter. Denna metod kräver dock vanligtvis märkta datauppsättningar. Detta avhandlingsprojekt syftar till att lösa detta problem genom att introducera en ny teknik för det automatiska skapandet av en måluppsättning för finjustering av meningsinbäddningsmodeller för en specifik nedströmsuppgift. Tekniken utvärderas på tre olika uppgifter uppgifter: meningsparafrasering, meningslikhet och meningsklustring. Resultaten visar en betydande förbättring av modellerna för inbäddning av meningar när Smooth Inverse Frequency-tekniken används för automatisk extraktion och märkning av meningspar. I parafraseringsuppgiften ger den föreslagna tekniken en anmärkningsvärd förbättring på 2,3% när det gäller F1-score jämfört med baslinjens resultat. Dessutom visar den en förbättring på 0,2% i F1-score jämfört med det ideala scenariot där riktiga etiketter används. För meningslikhetsuppgiften uppnår den föreslagna metoden en Pearson-poäng på 0,71, vilket överträffar baslinjemodellens poäng på 0,476. Det faller dock under den ideala modellen som tränats med mänskliga anteckningar, vilket uppnår en Pearson-poäng på 0.845. När det gäller klustringsuppgiften uppnår den bästa modellen ur kvantitativ synvinkel ett harmoniskt medelvärde (beräknat med DBCV och cophenetic score) på 0,693, vilket överträffar baslinjens poäng på 0,671. Den kvalitativa bedömningen visade dock inte på någon väsentlig förbättring för klustringsuppgiften, vilket understryker behovet av att utforska alternativa tekniker för att förbättra prestandan inom detta område. Translated with www.DeepL.com/Translator (free version)
|
36 |
Advancing Keyword Clustering Techniques: A Comparative Exploration of Supervised and Unsupervised Methods : Investigating the Effectiveness and Performance of Supervised and Unsupervised Methods with Sentence Embeddings / Jämförande analys av klustringstekniker för klustring av nyckelord : Undersökning av effektiviteten och prestandan hos övervakade och oövervakade metoder med inbäddade ordCaliò, Filippo January 2023 (has links)
Clustering keywords is an important Natural Language Processing task that can be adopted by several businesses since it helps to organize and group related keywords together. By clustering keywords, businesses can better understand the topics their customers are interested in. This thesis project provides a detailed comparison of two different approaches that might be used for performing this task and aims to investigate whether having the labels associated with the keywords improves the clusters obtained. The keywords are clustered using both supervised learning, training a neural network and applying community detection algorithms such as Louvain, and unsupervised learning algorithms, such as HDBSCAN and K-Means. The evaluation is mainly based on metrics like NMI and ARI. The results show that supervised learning can produce better clusters than unsupervised learning. By looking at the NMI score, the supervised learning approach composed by training a neural network with Margin Ranking Loss and applying Kruskal achieves a slightly better score of 0.771 against the 0.693 of the unsupervised learning approach proposed, but by looking at the ARI score, the difference is more relevant. HDBSCAN achieves a lower score of 0.112 compared to the supervised learning approach with the Margin Ranking Loss (0.296), meaning that the clusters formed by HDBSCAN may lack meaningful structure or exhibit randomness. Based on the evaluation metrics, the study demonstrates that supervised learning utilizing the Margin Ranking Loss outperforms unsupervised learning techniques in terms of cluster accuracy. However, when trained with a BCE loss function, it yields less accurate clusters (NMI: 0.473, ARI: 0.108), highlighting that the unsupervised algorithms surpass this particular supervised learning approach. / Klustring av nyckelord är en viktig uppgift inom Natural Language Processing som kan användas av flera företag eftersom den hjälper till att organisera och gruppera relaterade nyckelord tillsammans. Genom att klustra nyckelord kan företag bättre förstå vilka ämnen deras kunder är intresserade av. Detta examensarbete ger en detaljerad jämförelse av två olika metoder som kan användas för att utföra denna uppgift och syftar till att undersöka om de etiketter som är associerade med nyckelorden förbättrar de kluster som erhålls. Nyckelorden klustras med hjälp av både övervakad inlärning, träning av ett neuralt nätverk och tillämpning av algoritmer för community-detektering, t.ex. Louvain, och algoritmer för oövervakad inlärning, t.ex. HDBSCAN och KMeans. Utvärderingen baseras huvudsakligen på mått som NMI och ARI. Resultaten visar att övervakad inlärning kan ge bättre kluster än oövervakad inlärning. Om man tittar på NMI-poängen uppnår den övervakade inlärningsmetoden som består av att träna ett neuralt nätverk med Margin Ranking Loss och tillämpa Kruskal en något bättre poäng på 0,771 jämfört med 0,693 för den föreslagna oövervakade inlärningsmetoden, men om man tittar på ARI-poängen är skillnaden mer relevant. HDBSCAN uppnår en lägre poäng på 0,112 jämfört med den övervakade inlärningsmetoden med Margin Ranking Loss (0,296), vilket innebär att de kluster som bildas av HDBSCAN kan sakna meningsfull struktur eller uppvisa slumpmässighet. Baserat på utvärderingsmetrikerna visar studien att övervakad inlärning som använder Margin Ranking Loss överträffar tekniker för oövervakad inlärning när det gäller klusternoggrannhet. När den tränas med en BCEförlustfunktion ger den dock mindre exakta kluster (NMI: 0,473, ARI: 0,108), vilket belyser att de oövervakade algoritmerna överträffar denna speciella övervakade inlärningsmetod.
|
37 |
Nested Noun Phrase Detection in English Text with BERTMisra, Shweta January 2023 (has links)
In this project, we address the task of nested noun phrase identification in English sentences, where a phrase is defined as a group of words functioning as one unit in a sentence. Prior research has extensively explored the identification of various phrases for language understanding and text generation tasks. Our aim is to tackle the novel challenge of identifying nested noun phrases within sentences. To accomplish this, we first review existing work on related topics such as partial parsing and noun phrase identification. Subsequently, we propose a novel approach based on transformer models to recursively identify nested noun phrases in sentences. We fine-tune a pre-trained uncased BERT model to detect phrase structures in a sentence and determine whether they represent noun phrases. Our recursive approach involves merging relevant segments of a sentence and assigning labels to the noun phrases at each step, facilitating the identification of nested structures. The evaluation of our model demonstrates promising results, achieving a high accuracy of up to 93.6% when considering all noun phrases in isolation and 90.9% when accounting for the predicted phrase structure of the sentence. Additionally, our model exhibits a recall rate of 83.5% and 81.2% at both levels, respectively. Overall, our model proves to be effective in identifying nested noun phrases, showcasing the potential of transformer-based models in phrase structure identification. Future research should explore further applications and enhancements of such models in this domain. / I detta projekt tar vi upp uppgiften att identifiera nästlade substantivfraser i engelska meningar, där en fras definieras som en grupp ord som fungerar som en enhet i en mening. Tidigare forskning har utförligt utforskat identifieringen av olika fraser för språkförståelse och textgenereringsuppgifter. Vårt mål är att ta itu med den nya utmaningen att identifiera nästlade substantivfraser i meningar. För att åstadkomma detta granskar vi först befintligt arbete med relaterade ämnen som partiell analys och identifiering av substantivfraser. Därefter föreslår vi en ny metod baserad på transformers-modeller för att rekursivt identifiera nästlade substantivfraser i meningar. Vi finjusterar en förtränad BERT-modell utan kapsling för att upptäcka frasstrukturer i en mening och avgöra om de representerar substantivfraser. Vårt rekursiva tillvägagångssätt innebär att sammanfoga relevanta segment av en mening och att tilldela etiketter till substantivfraserna vid varje steg, vilket underlättar identifieringen av nästlade strukturer. Utvärderingen av vår modell visar lovande resultat och uppnår en hög precision på upp till 93,6% när man tar hänsyn till alla substantivfraser isolerat och 90,9% när man tar hänsyn till meningens förutsagda frasstruktur. Dessutom uppvisar vår modell en täckning (recall) på 83,5% respektive 81,2% på båda nivåerna. Sammantaget visar vår modell sig vara effektiv för att identifiera nästlade substantivfraser, vilket visar potentialen hos transformers-modeller för identifiering av frasstruktur. Framtida forskning bör utforska ytterligare tillämpningar och förbättringar av sådana modeller på detta område.
|
38 |
Fine-Tuning Pre-Trained Language Models for CEFR-Level and Keyword Conditioned Text Generation : A comparison between Google’s T5 and OpenAI’s GPT-2 / Finjustering av förtränade språkmodeller för CEFR-nivå och nyckelordsbetingad textgenerering : En jämförelse mellan Googles T5 och OpenAIs GPT-2Roos, Quintus January 2022 (has links)
This thesis investigates the possibilities of conditionally generating English sentences based on keywords-framing content and different difficulty levels of vocabulary. It aims to contribute to the field of Conditional Text Generation (CTG), a type of Natural Language Generation (NLG), where the process of creating text is based on a set of conditions. These conditions include words, topics, content or perceived sentiments. Specifically, it compares the performances of two well-known model architectures: Sequence-toSequence (Seq2Seq) and Autoregressive (AR). These are applied to two different tasks, individual and combined. The Common European Framework of Reference (CEFR) is used to assess the vocabulary level of the texts. In the absence of openly available CEFR-labelled datasets, the author has developed a new methodology with the host company to generate suitable datasets. The generated texts are evaluated on accuracy of the vocabulary levels and readability using readily available formulas. The analysis combines four established readability metrics, and assesses classification accuracy. Both models show a high degree of accuracy when classifying texts into different CEFR-levels. However, the same models are weaker when generating sentences based on a desired CEFR-level. This study contributes empirical evidence suggesting that: (1) Seq2Seq models have a higher accuracy than AR models in generating English sentences based on a desired CEFR-level and keywords; (2) combining Multi-Task Learning (MTL) with instructiontuning is an effective way to fine-tune models on text-classification tasks; and (3) it is difficult to assess the quality of computer generated language using only readability metrics. / I den här studien undersöks möjligheterna att villkorligt generera engelska meningar på så-kallad “naturligt” språk, som baseras på nyckelord, innehåll och vokabulärnivå. Syftet är att bidra till området betingad textgenerering, en underkategori av naturlig textgenerering, vilket är en metod för att skapa text givet vissa ingångsvärden, till exempel ämne, innehåll eller uppfattning. I synnerhet jämförs prestandan hos två välkända modellarkitekturer: sekvenstill-sekvens (Seq2Seq) och autoregressiv (AR). Dessa tillämpas på två uppgifter, såväl individuellt som kombinerat. Den europeiska gemensamma referensramen (CEFR) används för att bedöma texternas vokabulärnivå. I och med avsaknaden av öppet tillgängliga CEFR-märkta dataset har författaren tillsammans med värdföretaget utvecklat en ny metod för att generera lämpliga dataset. De av modellerna genererade texterna utvärderas utifrån vokabulärnivå och läsbarhet samt hur väl de uppfyller den sökta CEFRnivån. Båda modellerna visade en hög träffsäkerhet när de klassificerar texter i olika CEFR-nivåer. Dock uppvisade samma modeller en sämre förmåga att generera meningar utifrån en önskad CEFR-nivå. Denna studie bidrar med empiriska bevis som tyder på: (1) att Seq2Seq-modeller har högre träffsäkerhet än AR-modeller när det gäller att generera engelska meningar utifrån en önskad CEFR-nivå och nyckelord; (2) att kombinera inlärning av multipla uppgifter med instruktionsjustering är ett effektivt sätt att finjustera modeller för textklassificering; (3) att man inte kan bedömma kvaliteten av datorgenererade meningar genom att endast använda läsbarhetsmått.
|
39 |
Predicting average response sentiments to mass sent emails using RNN / Förutspå genomsnittliga svarsuppfattningar på massutskickade meddelanden med RNNBavey, Adel January 2021 (has links)
This study is concerned with using the popular Recurrent Neural Network (RNN) model, and its variants Gated Recurrent Unit (GRU) and Long-Short Term Memory (LSTM), on the novel problem of Sentiment Forecasting (SF). The goal of SF is to predict what the sentiment of a response will be in a conversation, using only the previous utterance. In more every day terms, we want to be able to predict the sentiment of person B’s response to something person A said, before B has said anything and using only A’s utterance. The RNN models were trained on a Swedish email database containing email conversations, where the task was to predict the average sentiment of the response emails to an initial mass-sent business email. The emails didn’t come with sentiment labels, so the Valence Aware Dictionary and sEntiment Reasoner (VADER) system was used to determine sentiments. Seventy-five training-and-testing experiments were run with varying RNN models and data conditions. The accuracy, precision, recall, and F1 scores were used to determine to what extent the models had been able to solve the problem. In particular, the F1 score of the models were compared to the F1 score of a dummy classifier that only answered with positive sentiment, with the success case being that a model was able to reach a higher F1 score than the dummy. The results led to the findings that the varying RNN models performed worse or comparably to the dummy classifier, with only 5 out of 75 experiments resulting in the RNN model reaching a higher F1 score than the positive classifier, and with the average performance of the rare succeeding models only going 2.6 percentage points over the positive only classifier, which isn’t considered worthwhile in relation to the time and resource investment involved in training RNNs. In the end, the results led to the conclusion that the RNN may not be able to solve the problem on its own, and a different approach might be needed. This conclusion is somewhat limited by the fact that more work could have been done on experimenting with the data and pre-processing techniques. The same experiments on a different dataset may show different results. Some of the observations showed that the RNN, particularly the Deep GRU, might be used as the basis for a more complex model. Complex models built on top of RNNs have been shown to be useful on similar research problems within Sentiment Analysis, so this may prove a valuable avenue of research. / Denna studie handlade om att använda den populära Recurrent Neural Network (RNN) modellen, och dess varianter Gated Recurrent Unit (GRU) och Long- Short Term Memory (LSTM), på det hittils understuderade problemet Sentiment Forecasting (SF). Målet med SF är att förutsäga vad sentimentet av ett svar kommer att vara i en konversation, med endast det tidigare uttalandet. I mer vardagliga termer vill vi kunna förutsäga känslan av person B: s svar på något som person A sagt, innan B har sagt någonting och att vi endast använder A:s yttrande. RNN-modellerna tränades med en svensk e-postdatabas som innehöll epostkonversationer, där uppgiften var att förutsäga den genomsnittliga känslan av svarsmeddelandena till ett initialt utskickat massmeddelande. E-postmeddelandena kom inte med sentimentetiketter, så Valence Aware Dictionary and sEntiment Reasoner (VADER)-systemet användes för att utvinna etiketter. Sjuttio-fem experiment genomfördes med varierande RNN-modeller och dataförhållanden. Accuracy, precision, recall och F1-score användes för att avgöra i vilken utsträckning modellerna hade kunnat lösa problemet. F1- Score:n för modellerna jämfördes med F1-Score:n för en dummy-klassificerare som endast svarade med positivt sentiment, med framgångsfallet att en modell kunde nå en högre F1-poäng än dummy:n. Resultaten ledde till fynden att de olika RNN-modellerna presterade sämre eller jämförbart med dummyklassificeraren, med endast 5 av 75 experiment som resulterade i att RNN-modellen nådde en högre F1-score än den positiva klassificeraren, och den genomsnittliga prestandan för de sällsynta framgångsrika modellerna bara kom 2,6 procentenheter över den positiva klassificeraren, vilket inte anses lönsamt i förhållande till den tid och resursinvestering som är involverad i träning av RNNs. I slutändan ledde resultaten till slutsatsen att RNN och dess varianter inte riktigt kan lösa problemet på egen hand, och en annan metod kan behövas. Denna slutsats begränsas något av det faktum att mer arbete kunde ha gjorts med att experimentera med data och förbehandlingstekniker. En annan databas skulle möjligtvis leda till ett annat resultat. Några av observationerna visade att RNN, särskilt Deep GRU, kan användas som grund för en mer komplex modell. Komplexa modeller bygga ovanpå RNNs har visat goda resultat på liknande forskningsproblem, och kan vara en värdefull forskningsriktning.
|
40 |
Smart Auto-completion in Live Chat Utilizing the Power of T5 / Smart automatisk komplettering i livechatt som utnyttjar styrkan hos T5Wang, Zhanpeng January 2021 (has links)
Auto-completion is a task that requires an algorithm to give suggestions for completing sentences. Specifically, the history of live chat and the words already typed by the agents are provided to the algorithm for outputting the suggestions to finish the sentences. This study aimed to investigate if the above task can be handled by fine-tuning a pre-trained T5 model on the target dataset. In this thesis, both an English and a Portuguese dataset were selected. Then, T5 and its multilingual version mT5were fine-tuned on the target datasets. The models were evaluated with different metrics (log perplexity, token level accuracy, and multi-word level accuracy), and the results are compared to those of the baseline methods. The results on these different metrics show that a method based on pre-trained T5 is a promising approach to handle the target task. / Automatisk komplettering är en uppgift som kräver en algoritm för att ge förslag på hur man kan slutföra meningar. Specifikt levereras historien om livechatt och de ord som redan har skrivits av agenterna till algoritmen för att mata ut förslagen för att avsluta meningarna. Denna studie syftade till att undersöka om ovanstående uppgift kan hanteras genom att finjustera en förtränad T5-modell på måldatamängden. I denna avhandling valdes både en engelsk och en portugisisk datamängd. Därefter finjusterades T5 och dess flerspråkiga version mT5 på måldatauppsättningarna. Modellerna utvärderades med olika mätvärden (log-perplexitet, precision på ordnivå och flerordsnivå), och resultaten jämförs med baslinjemetoderna. Resultaten på dessa olika mätvärden visar att en metod baserad på en förtränad T5 är ett lovande tillvägagångssätt för att hantera uppgiften.
|
Page generated in 0.0801 seconds