Spelling suggestions: "subject:"eti augalų"" "subject:"leti augalų""
1 |
Antropogeninio poveikio įtaka Vidzgirio botaninio draustinio retiems augalams / Antropogenic Effect To The Rare Plants In The Botanical Conservation Area Of VidzgirisStaniulytė, Erika 16 August 2007 (has links)
Magistro baigiamąjį darbą sudaro 57 puslapiai. Jame yra 8 lentelės, 31 paveikslėliai, 44 literatūros šaltiniai ir 13 priedų.
Magistro darbe tiriama antropogeninio poveikio įtaka Vidzgirio botaninio draustinio retiems augalams.
Darbo objektas- reti augalai augantys Vidzgirio botaninio draustinio teritorijoje.
Darbo tikslas- įvertinti retų augalų dinamiką per pastaruosius metus ir ieškoti priemonių jų išlikimui.
Darbo metodai- retų augalų gausumui nustatyti naudojomės Botanikos instituto parengta monitoringo metodika (Parengta Zigmanto Gudžinsko 2001 m. Botanikos institutas, Floros ir geobotanikos laboratorija). Aprašant augavietę kiekvienos rūšies augalų gausumas ir padengimas vertinami balais pagal Braun- Blanquet skalę .
Atlikus tyrimus ir įvertinus retų augalų paplitimą nustatyta, kad 7 iš 11 rastų retų augalų auga antropogeninio poveikio zonoje Jų augavietės yra šalia upelio, piliakalnio ir mokomojo tako. Šios vietos yra gausiai lankomos. Reti augalai augantys Vidzgirio botaniniame draustinyje nukenčia nuo intensyvios rekreacijos, kirtimų, šiukšlių.
Tyrimų metu nustatyta, kad sumažėjo tamsialapio skiautalūpio individų skaičius. Pagausėjo plačialapės klumpaitės individų skaičius. Rastos naujos retų augalų augavietės.
Norint užtikrinti saugomų augalų augaviečių stabilumą, ypač vertinguose miško sklypuose reikia taikyti tokį patį ūkininkavimo režimą, kaip I grupės miškuose, visoje draustinio teritorijoje vengti bet kokių introdukuotų augalų rūšių sodinimo, sureguliuoti... [toliau žr. visą tekstą] / Final master degree work of University, 57 pages, 31 figures, 8 tables, 36 references, 44 appendix.
Master degree work cover the studies of antropogenic effect to the rare plants, which are growing in the botanical conservation area of Vidzgiris.
The object of research- rare plants growing in conservation area of Vidzgiris.
The aim of research- to evaluate dynamic over the recently years of rare plants and to seek measures for their survival.
These methods were used while writing the work: for the identifying superfluity of rare plants the monitoring methods were applied prepared by the Botanical Institute (prepared by Zigmantas Gudžinskas 2001, Botanical Institute, in Flora and Geobotany laboratory). By using descriptive method it was evaluated the superfluity and coating of every sort of plant for populations association using Braun- Blanquet rates scale.
After research and evaluating spread of rare plants instituted that 7 of 11 rare plants are growing in the zone of antropogenic effect. They growing places are near the stream, mound and educational path. Rare plants in the botanical conservation area of Vidzgiris are influencing by intensive recreation, deforestation, rubbish.
At the time of research estimated that number of Epipactis atrorubens has decreased. Number of Cypripedium calceolus has increase. Were found new places were rare plants can grow.
That to secure protected rare plants growing places is need to fit farming mode like in the I group forest... [to full text]
|
2 |
Neries regioninio parko vabzdžių, įtrauktų į Raudonąją knygą, analizė / The research of the Neris regional park insects included in the Red BookDerkintienė, Loreta 15 June 2009 (has links)
Magistro darbe tiriami Neries regioninio parko vabzdžiai , įtraukti į Raudonąją knygą. Darbo objektas- niūriaspalvis auksavabalis (Osmoderma eremita Sc.) , gencijoninis melsvys (Makulinea alcon D.& S.), Darbo tikslas- ištirti kai kurių vabzdžių , įtrauktų į Raudonąją knygą, paplitimą ir gausumą Neries regioniniame parke. Darbo metodai - duomenys buvo renkami naudojantis P.Ivinskio ir J.Rimšaitės bestuburių monitoringo metodika . Darbo rezultatai. Atlikus tyrimus ir įvertinus nustatyta , kad niūriaspalvis auksavabalis (Osmoderma eremita) labiau mėgsta senus , drevėtus , gerai apšviestus medžius. Labiausiai jam tinkamas ąžuolas. Gencijoninis melsvys (Makulinea alcon D.& S.), dažniausiai aptinkamas pietiniuose , gerai apšviestuose šlaituose ,kur vyrauja žema žolinė danga. Būtina sąlyga- augalai melsvieji gencijonai (Gentiana cruciata) ir Myrmica genties skruzdėlės Norint užtikrinti palankias sąlygas niūriaspalviam auksavabaliui , būtina išsaugoti kertines miško buveines ir senus , drevėtus medžius. Norint išsaugoti gencijoninį melsvį būtina prižiūrėti populiacijai tinkamus upių šlaitus ,neleidžiant užaugti aukštai žolinei dangai ir krūmams. / In the master’s of science work the Neris regional park’s insects included in the Red Book are being researched. The object of the work is Osmoderma eremite Sc. and gentian lycaena (Makulinea alcon D.& S.). The objective of the work is to research the diffusion and abundance of some insects included in the Red Book in the Neris regional park. The methods of the work. The data had been collected by using P. Ivinskis and J. Rimšaite methods of invertebrates‘ monitoring. After the research was carried out and the facts estimated, it was established that Osmoderma eremite prefers old, hollow and well-lighted up trees. Oak tree is the most suitable one. Gentian lycaena ( Makulinea alcon D. & S.) is most frequently discovered in southern, well-lighted up slopes where low grass prevails. Gentiana cruciata and ants of Myrmica genus are an indispensable condition. If one wishes to ensure auspicious conditions for Osmoderma eremite Sc., it is necessary to preserve the most important for them forestry habitats and old hollow trees. If one wishes to preserve gentian lycaena, it is necessary to look after river slopes suitable for the population not allowing to grow tall grass and bushes.
|
Page generated in 0.0439 seconds