Spelling suggestions: "subject:"språklig analys"" "subject:"ispråklig analys""
1 |
Vilka skillnader och likheter finns det i nyhetsrapporteringen gällande våldsbrott mot kvinnor över tid? : En kvalitativ språklig analys av nyhetsartiklar i Aftonbladet.Alfredsson, Emmi January 2022 (has links)
Tidigare forskning visar att nyhetsrapporteringar i media har en tendens att gestalta våld mot kvinnor som isolerade händelser och inte som ett utbrett problem, samtidigt som annan forskning menar på att det är ett socialt problem i nära relationer. Genom en kvalitativ språklig innehållsanalys har 30 nyhetsartiklar analyserats mellan 2007–2021 för att undersöka om det finns några skillnader eller likheter i nyhetsrapporteringen gällande våldsbrott mot kvinnor över tid. Resultatet av analysen tyder på att det knappt skett någon förändring i hur nyhetsartiklar gällande våldsbrott mot kvinnor gestaltas de senaste 15 åren. / Previous research shows that news reports in the media have an tendency to portray violence against women as isolated events and not as a widespread problem, while other research suggests that it is a social problem in close relationships. Through a qualitative linguistic content analysis, 30 news articles were analyzed between 2007–2021 to investigate whether there are any differences or similarities in the news reporting regarding violent crimes against women over time. The results of the analysis indicate that there has hardly been any change in how news articles regarding violent crimes against women are portrayed in the last 15 years.
|
2 |
Informationsspridning av Covid-19 på Facebook : Mal-, mis- och desinformation i diskussioner om Covid-19 på Facebook / Information Spread of Covid-19 on Facebook : Mal, Mis- And Disinformation in Discussions About COVID-19 on FacebookFrick, Maja, Alexovska, Jenny January 2022 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka vilka konspirationsteorier som förekommer bland medlemmar i tre Facebookgrupper utifrån sex inlägg om Covid-19. Studien jämför även inläggen om Covid-19 i Facebook-grupperna med information från de officiella källorna World Health Organization och Folkhälsomyndigheten, hur informationen från de olika källorna framställs och skillnaderna i informationen mellan dem. Detta bidrar till en bättre förståelse om användningen och olika typer av vilseledande information. Studien utgår från en kvalitativ språklig analys eftersom det sällan förekommer studier om textens innehåll i vilseledande information. Studien uppmärksammar tidigare forskning om sambandet mellan sociala medier och konspirationsteorier. De teoretiska utgångspunkterna är tre typer av vilseledande information och begrepp såsom social kontroll och selektiv exponering förekommer. Resultatet visar att det förekommer fyra huvudsakliga konspirationsteorier och sex tillhörande konspirationsteorier i diskussioner om Covid-19 i de undersökta grupperna på Facebook. I dessa diskussioner är desinformation mest förekommande. Resultatet diskuteras i jämförelse med information från World Health Organization och Folkhälsomyndigheten. Den vilseledande informationen bildar budskap och tolkningar genom tecken och språk i form av texter. Diskussionerna belyser slutligen att den tidigare forskningen, till viss del, stämmer överens med vår studie samt ger förslag på eventuell framtida forskning om konspirationsteorier. / The purpose of this study is to investigate the conspiracy theories that exist among members of three Facebook groups based on six posts about Covid-19. The study also compares the posts about Covid-19 in the Facebook groups with information from the official sources World Health Organization and the Swedish Public Health Authority, how the information from the different sources is presented and the differences in the information between them. This contributes to a better understanding of the use and different types of misleading information. The study is based on a qualitative linguistic analysis since there are only a few studies on the text's content in misleading information. The study draws attention to previous research on the connection between social media and conspiracy theories. The theoretical starting points are three different types of misinformation and concepts such as social control and selective exposure occur. The results show that there are four main conspiracy theories and six related conspiracy theories in discussions about Covid-19 in the analyzed groups on Facebook. In these discussions, disinformation is most common. The result is discussed in comparison with information from the World Health Organization and the Swedish Public Health Authority. The misleading information forms messages and interpretations through signs and language in the form of texts. Finally, the discussions highlight that the previous research, to some extent, is consistent with our study and provide suggestions for possible future research on conspiracy theories.
|
Page generated in 0.0413 seconds