Spelling suggestions: "subject:"trådlös kraftöverföring"" "subject:"trådlösa kraftöverföring""
1 |
Wireless Power Transfer : Machine Learning Assisted Characteristics Prediction for Effective Wireless Power Transfer Systems / Trådlös kraftöverföring : Maskininlärning Assisterade egenskaper Förståelse för effektiva trådlösa kraftöverföringssystemAl Mahmud, Shamsul Arefeen January 2020 (has links)
One of the main challenges in wireless power transfer (WPT) devices is performance degradation when the receiver’s position and characteristics vary. The variations in the system parameters such as load impedance and coupling strength in WPT devices affect performance characteristics such as output voltage and power. When the system parameters are different from the optimal operating conditions, the performances are degraded. Therefore, the load impedance and coupling strength must be monitored to do the necessary optimization and control. However, such control approaches require additional sensing circuits and a data communication link between transmitter- and receiver-sides. This study proposes a new machine learning (ML) assisted WPT system that predicts the power delivered to the receiver by only using measurements at the transmitter-side. In addition, a method is also proposed to estimate load impedance and coupling coefficient using machine learning approach. We study what parameters measurable at the transmitter-side can be used to predict the output power delivered to receivers at variable load impedance and coupling strengths. In the proposed method, the output power of an inductor-capacitor-capacitor (LCC)-Series tuned WPT system is successfully predicted only using the measured root-mean-square (RMS) of the input current. Random forest algorithm has shown best accuracy to estimate the output power based on transmitter-side parameters only. The proposed approach is experimentally validated using a laboratory prototype. Harmonic components of the input current are used to assess the load impedance and coupling coefficient successfully. Multi-output regression has the highest accuracy for estimating the load impedance and coupling coefficient. The proposed ML algorithm is also used to classify the turn-on and -off regimes to ensure high-efficient operation. / En av de viktigaste utmaningarna med trådlösa kraftöverföring enheter är degraderingen av prestandan när mottagarens position och egenskaper varierar. Variationerna av systemets parametrar, såsom belastningsmotstånd och kopplings styrka i WPT-anordning, påverkar prestanda egenskaperna såsom spänning och effekt. När system parametrarna skiljer sig från de optimala drifts förhållandena, försämras prestandan. Därför måste luftmotståndet och kopplings styrkan övervakas, för att göra nödvändig optimering och kontroll. Sådana styrmetoder kräver emellertid ytterligare avkännings kretsar, och en data kommunikationslänk mellan sändar- och mottagarsidan. Denna studie föreslår ett nytt maskininlärning assisterat WPT-system, som förutsäger kraften som levereras till mottagaren genom att endast använda mätningar på sändarsidan. Dessutom föreslås en metod för att detektera belastningsimpedans och kopplings koefficient med användning av maskin inlärningsmetoder. Vi studerar vilka parametrar som är mätbara på sändarsidan och som kan användas för att förutsäga utgången effekten som levereras till mottagare vid varierande belastningsmotstånd och kopplings nivåer. I den föreslagna metoden förutses framgångs effekten för ett induktor-kondensator-kondensator LCCserie avstämt WPT-system endast framgångsrikt med hjälp av det uppmätta effektivvärdet för ingångs strömmen. Slumpmässig skogsalgoritm har visat exceptionell noggrannhet för att uppskatta uteffekten endast baserat på sändarsidans parametrar. Den föreslagna metoden valideras experimentellt med användning av en laboratorium prototyp. Harmoniska komponenter i ingångs strömmen används för att framgångsrikt bedöma last motståndet och kopplings koefficienten. Multi-utgångsregression har verkat vara mycket exakt för att uppskatta belastningsimpedans och kopplingskoefficient. Den föreslagna maskininlärning algoritmen används också för att klassificera start-och-off-regimer för att säkerställa hög effektiv drift.
|
2 |
Design and construction of a reliable wireless power transfer system for an embedded device : With emphasis on industrial applicationsShukla, Dhruvi Ajit January 2022 (has links)
This thesis deals with wireless power transfer from an external source to embedded small devices (such as for conditioning monitoring, control etc.) located at different distances from the source. The proposed designs can be used in a variety of applications, including mobile phones, electric cars, unmanned aerial vehicles, robots, etc. where it could be very convenient to transmit power without wires/cables. The wireless charging method which avoids using conventional cables and wires for energizing or charging electrical devices has been one of the fastest developed recent technologies. The inductive coupling technique is one way to transfer power wirelessly and works fairly well over very short distances. For distances greater than the radius of the emitter, however, inductive coupling rapidly declines. An improved approach is to create inductive-capacitive resonance which improves efficiency and transfer distance, which was proposed by Tesla. Other methods using more than two coils have lately been proposed, which improve transfer characteristics even further. Several designs were proposed consisting of two, three and four coil combinations, with different shapes and sizes. A ferrite cored solenoid was also chosen as emitter in some setups over air cored solenoid, for better field enhancement in longitudinal energy transfer applications. To have low resistive high energy transfer, coil-capacitor designs were proposed. Several simulations were performed using COMSOL Multiphysics software to understand the magnetic field distribution and transfer to the adjacent coils in air medium. Based on this power transfer efficiency graphs were plotted for every proposed design. For validation, few simulations were contrasted with lab experiments. The focus was to develop and contribute to the improvement of existing techniques. For this, it is sometimes enough to transfer a small amount of power (e.g., 0.5 W) at different distances and frequencies with different set ups. The results obtained from the simulation and measurements were used to evaluate the impact of frequency and transfer distance on energy transfer in wireless power transfer techinque for proposed design. The analysis was used to suggest the improvements or part of future work in the designs such as use of Litz wire and ferrite concentrators with thin conductive laminates. / Detta examensarbete behandlar trådlös kraftöverföring från en extern källa till inbyggda små enheter (såsom för tillståndsövervakning, kontroll etc.) placerade på olika avstånd från källan. De föreslagna designerna kan användas i en mängd olika applikationer, inklusive mobiltelefoner, elbilar, obemannade flygfordon, robotar, etc. där det kan vara mycket bekvämt att överföra ström utan ledningar/kablar. Den trådlösa laddningsmetoden som undviker att använda konventionella kablar och ledningar för att strömsätta eller ladda elektriska apparater har varit en av de snabbast utvecklade nya teknologierna. Den induktiva kopplingstekniken är ett sätt att överföra ström trådlöst och fungerar ganska bra över mycket korta avstånd. För avstånd större än sändarens radie avtar emellertid den induktiva kopplingen snabbt. Ett förbättrat tillvägagångssätt är att skapa induktiv-kapacitiv resonans som förbättrar effektiviteten och överföringsavståndet, vilket föreslogs av Tesla. Andra metoder som använder mer än två spolar har nyligen föreslagits, vilka förbättrar överföringsegenskaperna ytterligare. Flera konstruktioner föreslogs bestående av två, tre och fyra spolar kombinationer, med olika former och storlekar. En solenoid med ferritkärna valdes också som sändare i vissa inställningar framför solenoid med luftkärna, för bättre fältförstärkning i longitudinella energiöverföringstillämpningar. För att ha låg resistiv hög energiöverföring föreslogs spolkondensatorkonstruktioner. Flera simuleringar utfördes med COMSOL Multiphysics programvara för att förstå magnetfältets distribution och överföring till intilliggande spolar i luftmedium. Baserat på detta ritades grafer för effektöverföringseffektivitet för varje föreslagen design. För validering kontrasterades få simuleringar med labbexperiment. Fokus var att utveckla och bidra till förbättringen av befintliga tekniker. För detta räcker det ibland att överföra en liten mängd effekt (t.ex. 0,5 W) på olika avstånd och frekvenser med olika uppsättningar. Resultaten från simuleringarna och mätningarna användes för att utvärdera effekten av frekvens och överföringsavstånd på energiöverföring i trådlös kraftöverföringsteknik för föreslagen design. Analysen användes för att föreslå förbättringar eller delar av framtida arbete i designen, såsom användning av Litz-tråd och ferritkoncentratorer med tunna ledande laminat.
|
3 |
Antenna as a sensor for sensing available LTE networksKumar Sathish Kumar, Barath January 2022 (has links)
This thesis primarily deals with the concept of designing an antenna based device to harvest energy from Radio Frequency (RF) and using the harvested energy to sense the available Long Term Evolution (LTE) network in order for the Internet of Things (IoT) devices to connect to the network for the purpose of transmitting and receiving data. Secondarily the importance of this project is targeting how to conserve battery power in an IoT device and extend it’s lifetime. Research in the field of energy harvesting has been going on for a long time. Most of the researches concentrate on harvesting significant amount of energy to power up an entire device and so no one has ever thought of using the harvested RF energy to sense the availability of LTE network. This method of using antenna to sense network requires only a small amount of harvested energy. Due to this reason the proposed design works for a very low input received signal strength indicator (RSSI) as well, unlike higer RSSI required for other applications. The proposed design has three major sub-parts such as the (i) Antenna for the purpose of receiving the available ambient radio frequency. (ii) Matching circuit for the purpose of maximum power transfer between the antenna and the rectifier circuit. Finally (iii) rectifier which is used to convert the AC voltage into DC voltage. The device then measures the obtained voltage through the Analog to Digital Converter (ADC) pin in the Micro-Controlling Unit (MCU) available with the attached IoT device. The MCU then maps the harvested voltage into the corresponding analog voltage.Depending on the set threshold voltage the MCU can then advice whether or not to connect to the LTE network. The design implements matching circuit for the two LTE bands that are primarily in use in the European region i.e., band 3, 8 that work in 915, 1800 MHz frequency region respectively. In this way we can identify in which band the device is harvesting energy. The matching circuit also acts as a bandpass filter. For the design and production of the entire harvester device one needs adequate knowledge in the field of RF and Antennas and a high level knowledge in the field of electronics in order to run Simulations and to design Printed Circuit Boards (PCBs). Advanced Design Software (ADS) has been used to run all the simulations and Altium software for the design of PCBs. The final prototype is presented along with the casing and tested on the field in practical scenario. Antenna test chambers were used to test the performance of the antennas being used for the design. The prototype harvests RF energy and indicates whether or not to connect to the LTE network with the help of light emitting diode (LED). The uniqueness of the device is that it can detect signals as low as -110 dBm, this has been set as the threshold for the purpose of sensing LTE networks. / Denna avhandling behandlar primärt konceptet att använda antenner för att hämta energi från RF och att använda den insamlade energin för att känna av det tillgängliga LTE-nätverket för att IoT-enheterna ska kunna ansluta till nätverket för syftet med att överföra och ta emot data. Sekundärt Målet med av detta projekt är att spara batteri i en IoT-enhet och förlänga dess livslängd. Forskning inom området energiskörd har pågått under lång tid nu. De flesta av undersökningarna koncentrerar sig på att skörda betydande mängder energi för att driva en hel enhet och så ingen har någonsin tänkt på att använda den avkända RF-energin för att känna av tillgängligheten för LTE-nätverket. Denna metod för att använda antenn för att känna av nätverk kräver endast en liten mängd skördad energi. På grund av denna anledning fungerar den föreslagna designen även för en mycket låg ingång RSSI, till skillnad från högre RSSI som krävs för andra applikationer. Den föreslagna designen har tre huvuddelar, såsom (i) antennen för att ta emot den tillgängliga omgivande radiofrekvensen. (ii) Matchningskrets för maximal effektöverföring mellan antennen och likriktarkretsen. Slutligen (iii) likriktaren som används för att omvandla AC-spänningen till DC-spänning. Enheten mäter sedan den erhållna spänningen genom ADC-stiftet i MCU som finns tillgänglig med den anslutna IoT-enheten. MCU mappar sedan den genererade spänningen till motsvarande analoga spänning. Beroende på den inställda tröskelspänningen kan MCU sedan ge råd om att ansluta till LTE-nätverket eller inte. Konstruktionen implementerar matchningskrets för de två LTE-banden som primärt används i den europeiska regionen vilka är band 3, 7 som arbetar i 915 respektive 1800 MHz frekvensområdet. På så sätt kan vi identifiera i vilket band enheten hämtar energi i. Matchningskretsen fungerar också som ett bandpassfilter. För design och produktion av hela insamlingsenheten behöver man adekvat kunskap inom området RF och antenner och en hög nivå kunskap inom elektronikområdet för att kunna köra simuleringar och designa PCBs.ADS har använts för att köra alla simuleringar och Altium-mjukvara för design av PCBs. Den slutliga prototypen presenteras tillsammans med höljet och testas på fältet i praktiskt scenario. Antenntestkammare användes för att testa prestandan hos antennerna som användes för konstruktionen. Prototypen skördar RF-energi och indikerar om man ska ansluta till LTE-nätverket eller inte med hjälp av blinkande LED.Det unika med enheten är att den kan upptäcka signaler så låga som - 110 dBm, detta har satts som tröskel för avkänning LTE nätverk.
|
Page generated in 0.0926 seconds