Spelling suggestions: "subject:"doöd"" "subject:"ddöd""
1 |
Vedlevande mossors krav på sitt habitat / Dead wood dependant bryophytes and their habitat preferencesHäggberg, Sofia January 2011 (has links)
Död ved är mycket viktigt för skogens ekosystem. Minskningen av död ved i dagens produktionsskogar har skapat ett stort problem för flertalet vedlevande arter. Denna studie gjordes för att ge en ökad kunskap om vilka faktorer som spelar in när det gäller förekomst och utbredning av de två vedlevande arterna Anastrophyllum hellerianum och Dicranum flagellare. Täckningsgraden av de två arterna undersöktes på lågor, tillsammans med faktorerna: art, diameter, nedbrytningsgrad, antal lågor i närheten, solexponering, markkontakt och fuktighet i mark. Tre typer av skogar inventerades. Studien visade att diameter/tillgänglig area, nedbrytningsgrad och solexponering var de viktigaste faktorerna som påverkade förekomst och utbredning av de två undersökta arterna. Utbredningen och sannolikheten för förekomst av arterna ökade med en ökad diameter samt med mer nedbrutna lågor, men minskade med ökad solexponering. Studien visade även att A. hellerianum föredrog lågor av nedbrytningsklass 5. Fördelningen av nedbruten ved var väldigt olika i de tre undersökta skogarna. I den urskogsartade skogen fanns stor volym död ved och många lågor av olika diameter och nedbrytningsklass. I produktionsskogen fanns endast ett fåtal lågor, varav ingen av större diameter och de flesta i tidigare nedbrytningsstadier. En slutsats av studien var att mängden död ved i brukade skogar verkar vara för liten för de båda undersökta arterna. Därför krävs en större mängd död ved i brukade skogar alternativt tillräckligt stor areal skyddad skog i landskapet för att långsiktligt bevara dessa arter. / Dead wood is a very important element of forest ecosystems. The reduction of dead wood in production forests has created major problems for several dead wood dependent species. This study was made to provide a better understanding of the factors that affect presence and coverage area of the two dead wood dependent species Anastrophyllum hellerianum and Dicranum flagellare. The coverage area of these species on logs was examined in relation to the factors: species of the log, diameter, length, degree of decomposition, number of logs close to the one examined, sun exposure, ground contact and soil moisture. The key finding of the study was that diameter/available area, degree of decomposition and sun exposure was the most important factors that affected the two species. The coverage area and the probability of presence of the species increased with increased log diameter and extent of decomposition, but decreased with sun exposure. Other findings were that A. hellerianum preferred logs of decomposition stage 5. The distribution of decayed wood differed greatly in the studied forests. In the primeval forest there were many logs, of many different diameters and decay stages. In the production forest there were only a few logs, none of larger diameters and most of them less decayed. As a conclusion the amount of dead wood in production forests seem too small for the two studied species to occur. Therefore, a larger amount of dead wood in production forests or sufficiently large areas of protected forests are needed to preserve these species.
|
2 |
Mendelssohn stråkkvartett nr.6 i f-moll Op.80, sats 1Inge, Gustav January 2017 (has links)
Denna uppsats är tänkt att kretsa kring första satsen ur Felix Mendelssohns sjätte stråkkvartett i f-moll som han skrev när hans syster Fanny hastigt och tragiskt gick bort, samt hur detta trauma speglas i musiken. Jag ger en analys av verket samt förklarar hur vi resonerar inom kvartetten för att försöka förmedla den rätta känslan. Då jag spenderat en stor del av mina tre år på KMH till att spela med min kvartett, så vill jag gärna ge en inblick i hur vi arbetar tillsammans.
|
3 |
Musik i palliativ vård : en intervjustudie med vårdpersonalMarklund, Elisabeth January 2013 (has links)
Denna uppsats har som syfte att undersöka om musik används i palliativ vård i Sverige och hur det i så fall beskrivs, motiveras och dokumenteras. Det är en kvalitativ intervjustudie med hermeneutisk förståelseansats. Intervjuer har genomförts med fem personer med olika yrkesprofession inom palliativ vård (sjuksköterska, sjukgymnast, arbetsterapeut, kurator och överläkare). Kontakt med de intervjuade har upprättats genom ett upprop i ett nyhetsbrev som ges ut av Svenskt Palliativt Nätverk, SPN. I uppsatsen ges en teoretisk bakgrund om palliativ vård, kris, etik, död, existentiella frågor, musik, musikterapi samt musikterapi i palliativ vård. Resultatet visar att de intervjuade använder musik i sitt vårdarbete men ingen är professionell musiker eller utbildad musikterapeut. Musikanvändningen beskrivs av informanterna genom konkreta exempel från vårdsituationer och den motiveras dels utifrån personliga erfarenheter av musikupplevelse dels med allmänna reflektioner över musikens olika möjligheter till påverkan fysiskt, psykiskt och socialt i livets slutskede. / This thesis aims to examine whether music is used in palliative care in Sweden and how it is described and justified. It is a qualitative study with hermeneutic approach. The survey consists of interviews with five different professionals working in palliative care (nurse, physiotherapist, occupational therapist, counselor, physician). Contact with the interviewees is established by a proclamation of a newsletter published by Swedish Palliative Network, SPN. The thesis provides a theoretical background of palliative care, crisis, death, ethics, music, music therapy and music therapy in palliative care. The result demonstrates that music is used in care situations and is justified by concrete experiences of how music can affect people physically, mentally and socially in the final stages of life.
|
Page generated in 0.0296 seconds