Spelling suggestions: "subject:"hjärtlungmaskin"" "subject:"lungmaskin""
1 |
Att genomgå hjärtkirurgi med stöd av hjärt-lungmaskinen : kognitiva effekter / To undergo cardiac surgery with the support of a heart – lung machine : cognitive outcomesKarlsson, Lizette January 2015 (has links)
SAMMANFATTNING För att möjliggöra öppen hjärtkirurgi används hjärt-lungmaskin som leder blodet i en bana utanför kroppen sammankopplat med kroppscirkulationen. Möjliga komplikationer efter kirurgi med stöd av hjärt-lungmaskin kommer från det centrala nervsystemet och kan ge upphov till kognitiva symtom, dessa komplikationer har ökat sedan 70-talet. Kognitiva nedsättningar kan påverka både patientens livskvalitet och sjukvårdens ekonomi. Risker med att opereras med stöd av hjärt-lungmaskin är embolier, hypoperfusion, anestesi och inflammation. Detaljerad information till patienter som ska genomgå hjärtkirurgi gör dem mer förberedda på eventuella komplikationer. För att som vårdpersonal kunna bemöta och informera dessa patienter krävs kunskap om kognitiva nedsättningar postoperativt. Syftet var att belysa kognitiva förändringar hos patienter som opererats med stöd av hjärt-lungmaskin. Litteraturöversikt genomfördes där alla typer av hjärtkirurgi som utförts med stöd av hjärt-lungmaskin valdes att inkluderas. Originalartiklar på svenska och engelska eftersöktes med åtkomst via "full text", ingen begränsning på publikationsår gjordes. Både kvalitativa och kvantitativa artiklar eftersöktes. Sökord som användes var "cardiopulmonary bypass", "heart-lung machine", "cognition disorders", "neurobehavioral manifestations", "patients", "postoperative" och "experience". Databaser som användes var Cinahl, PsycINFO och PubMed. Slutresultatet blev 15 kvantitativa artiklar som granskades enligt mallar från Sophiahemmets högskola. Ingen artikel exkluderades pga. låg kvalitet, sju stycken bedömdes ha medelkvalitet och åtta bedömdes ha hög kvalitet. Artiklarnas resultat analyserades med studiens syfte som utgångspunkt för att sedan sammanfattas och sammanställas till rubriker. Bedömning gällande artiklarnas etiska ställningstagande har gjorts i samtliga inkluderade artiklar. Resultatet visade att kognitiva nedsättningar var vanligt förekommande. Typer som beskrevs var påverkan på minne, koncentration och visuomotorisk konstruktionsförmåga. Depressiva tillstånd beskrevs och även en koppling till nedsatt minne beskrevs. Det var vanligare att utveckla kognitiva nedsättningar med att opereras med stöd av hjärt-lungmaskin än att opereras utan dess stöd. Kognitiva nedsättningar beskrevs upp till fem år efter operation. Det beskrevs också kognitiv försämring som förvärrades efter ett år till tre år efter operation. Hjärt-lungmaskinen visade sig bidra till utveckling av kognitiva nedsättningar där det också framkom att aortatångtid var associerat med kognitiv nedsättning. Risker för att utveckla kognitiva nedsättningar var hög ålder. Kognitiva nedsättningar utgjorde inte ett hinder för arbete eller vardagliga aktiviteter. Kognitiva nedsättningar är förekommande både på kort och på lång sikt efter att ha genomgått hjärtkirurgi med stöd av hjärt-lungmaskin. Att symtom inte alltid är uppenbara, förutom vid tester ställer krav på att vårdpersonal erbjuder den information som krävs inför operation för att förbereda patienten. Då kognitiva symtom kan debutera senare kan detta tolkas som åldringsprocess och etiologin är inte säkerställd. För att kvalitetssäkra vården kring dessa patienter bör vårdpersonal vara uppmärksamma på kognitiva symtom postoperativt. / ABSTRACT To enable open heart surgery, a heart-lung machine is used which carry blood in a path outside the body coupled to the body circulation. Complications after surgery with support of the heart-lung machine may be derived from the central nervous system and can cause cognitive symptoms, these complications have increased since the 70's. Cognitive impairments can affect both patient quality of life and healthcare economics. Risks of surgery with the support of the heart-lung machine are emboli, hypoperfusion, anesthesia and inflammation. Detailed information for patients about to undergo cardiac surgery makes them more prepared for possible complications. For the nursing staff to respond and inform these patients requires knowledge of cognitive impairment postoperatively. The aim was to illuminate the cognitive changes in patients after undergoing cardiac surgery with the support of the heart-lung machine. Literature review was conducted where all types of heart surgery performed with the support of the heart-lung machine was chosen to be included. Original articles in Swedish and English whereabouts with access via the "full text", no restriction in years of publication was made. Keywords used was "Cardiopulmonary Bypass", "heart-lung machine", "cognition disorders", "neurobehavioral manifestations," "patient," "post-operative" and "experience". Databases used were Cinahl, PsycINFO and PubMed. The end result was 15 quantitative articles which underwent examination according to templates from Sophiahemmet University. No article was excluded due to low quality, seven were considered to have medium quality and eight were judged to be of high quality. Articles results were analyzed by the study's aim as a starting point and then summarized and compiled into headlines. Ethical consideration has been made in all included articles. The results showed that cognitive impairments were common. Cognitive impairments described were the impact on memory, concentration and visuoconstruction. Depressive condition was described and even a link to impaired memory was described. It was more common to develop cognitive impairments after undergoing cardiac surgery with the support of the heart-lung machine than to undergo surgery without its support. Cognitive impairment was described up to five years after surgery. It was also described cognitive decline that worsened after one year to three years after surgery. Heart-lung machine was found to contribute to the development of cognitive impairments, which also revealed that aortic cross-clamp duration was associated with cognitive impairment. Risks of developing cognitive impairment were advanced age. Cognitive impairments did not constitute an obstacle for work or everyday activities. Cognitive impairments are common in both the short and long term after undergoing cardiac surgery with the support of the heart-lung machine. That the symptoms are not always obvious, except when testing requires that health professionals provides the information required before surgery to prepare the patient. Cognitive impairments may have a later debut which can be interpreted as the aging process, and the etiology is not assured. In order to assure the quality of care of these patients, health professionals should be alert to the cognitive symptoms postoperatively.
|
2 |
Ventilering av koldioxid ur kardiotomi-reservoar / Ventilation of carbon dioxide from cardiotomy-reservoirYusuf Isse, Muna, Tahar Aissa, Safia January 2015 (has links)
Vid hjärtoperationer leder man bort blodet från hjärtat och kopplar upp patienten till en hjärt-lungmaskin med tillhörande behållare (kardiotomi-reservoar). I det öppna såret tillförs koldioxid kontinuerligt. Detta görs för att avlufta sårhålan och hindra luft från att komma in i hjärtat och de stora kärlen under kirurgi. Ett gasutbyte sker då mellan vävnaden i såret och den tillförda koldioxiden. Då blodet senare sugs upp av en sugslang hamnar det i kardiotomi-reservoaren och den totala koldioxidhalten i patientens blod riskerar att bli ännu högre. Denna rapport behandlar en studie som gjorts för att försöka minska dessa koldioxidnivåer i blodet. Detta gjordes genom att fylla kardiotomi-reservoaren med valda värden vatten, samt samtidigt tillföra koldioxid och luft för att sedan mäta effektiviteten av ventileringen av koldioxid. Resultaten som erhölls var att oavsett vattennivå och koldioxidtillförsel så kan man med hjälp av luft ventilera bort koldioxid från reservoaren. Slutsatsen blir att ju högre lufttillförsel som används desto bättre blir ventilationen. / During heart surgeries it is necessary to direct the blood away from the heart and connect the patient to an extra corporeal circulation (ECC) with an associated reservoir (cardiotomy-reservoir). In the open wound a continuous flow of carbon dioxide is insufflated. This is to de-air the wound so that no air enters the heart and large vessels during surgery. An exchange of gases occurs between the tissue of the wound and the applied carbon dioxide. Throughout the surgery the wound will bleed and that blood will be evacuated in to the cardiotomy-reservoir. This can increase the total carbon dioxide level of the patient. The subject that was studied in this report was how to decrease the carbon dioxide levels in the blood. The method used was to fill the cardiotomy-reservoir with chosen volumes of water and simultaneously insufflate carbon dioxide and air. This was to measure the effectiveness of the evacuation of carbon dioxide. The results were that, despite water levels and carbon dioxide supply, one was able to ventilate the reservoir. The conclusion is that the higher air supply that is used the better ventilation will be achieved.
|
Page generated in 0.0594 seconds