1 |
Svenska kraftnät och fågellivet i Sverige : En studie som behandlar problem, lösningar och möjligheterNilsson, Elin January 2022 (has links)
Denna litteraturstudie undersöker Svenska kraftnäts påverkan på svenska fåglar, vilka fågelarter som påverkas mest, kollisioner med kraftledningar, metoder för att reducera antal kollisioner, störning vid anläggningsarbetet och hur kraftledningar kan främja svenskt fågelliv. Högspänningsledningar kan medföra kollisionsolyckor, habitatförluster och störning, men kan även generera artrika habitat. De mest drabbade arterna från kraftledingsolyckor i Sverige är rovfåglar, svanar, vit stork (Ciconia ciconia), trana (Grus grus) och ugglor. Kollisionsrisken påverkas av ålder, aktivitet, beteende, väderförhållanden, manövreringsförmåga, specifika områden, kraftledningshöjd och ledningstyp. För att effektivt minska antalet kollisioner kan fågelavvisare användas, som monteras på kraftledningar så att fåglar kan upptäcka dem. Kraftledningar kan förändra miljöer, men anläggningsarbete anses inte medföra störning som påverkar fåglar på populationsnivå. Lövsångare (Phylloscopus trochilus), svarthätta (Sylvia atricapilla), ringduva (Columba palumbus) och trädlärka (Lullula arborea) föredrar dessutom kraftledningsgator över andra miljöer i Sverige. Fynden i denna studie är komplexa och belyser vikten av framtida forskning på hur högspänningsledningar påverkar fågelliv.
|
2 |
Nattfjärilar (Macrolepidoptera) längs smala kraftledningsgator omgiven av olika successionsstadier av boreal skog / Abundance and species richness of moths (Macrolepidoptera) along narrow power line corridors surrounded by different successional stages of boreal forestUlvrike, Villemo January 2022 (has links)
Ett av de primära hoten mot biologisk mångfald och populationsnedgångar är utvecklingen av de moderna jord- och skogsbruket, där intensifierad markanvändning vidare har lett till förlust av lämpliga livsmiljöer för många organismgrupper, inklusive insekter. Nattfjärilar anses vara en indikatorgrupp för miljöförändringar och deras nedgång har dokumenterats i flera europeiska länder. Utvecklingen av infrastruktur som ytterligare bidrar till markanvändningen, till exempel kraftledningsgator, har fått ett ökat intresse att utforskas ur ett naturvårdsperspektiv. Studier har visat att insektsgrupper som till exempel vilda bin och dagfjärilar potentiellt kan använda kraftledningsgator som en möjlig livsmiljö, men liknande studier är bristfälliga för nattfjärilar. Kraftledningsgator löper genom landskapets varierande naturtyper och korsar därmed skogsbestånd påverkade av skogsbruket. Denna studie undersökte abundans och artrikedom av nattaktiva storfjärilar (Macrolepidoptera) i norra Sverige längs smala kraftledningsgator omgiven av olika successionsstadier av boreal skog och skog opåverkade av kraftledningsgator som kontroll. Samtidigt undersöktes effekter av säsong och nattlig temperatur på förekomsten av nattfjärilar i studien. Nattfjärilar samlades in genom ljusfångst under juli och augusti 2022. Vidare kunde ingen signifikant skillnad påvisas i artrikedom eller abundans av nattfjärilar mellan kraftledningsgator omgiven av olika tillväxtstadier av skogsbestånd och kontrollgruppen. Däremot observerades en varierad artsammansättning i vardera habitattyp. Resultatet kan vagt antyda att nattfjärilar i varierande skogsbestånd möjligtvis kan nyttja de smala kraftledningsgator som löper genom områdena om ledningsgatan innehar en gynnsam miljö med viktiga värdväxter. Men större studier behövs för att undersöka kraftledningsgator som livsmiljö och eventuella effekter av angränsande omgivning. Utöver påvisades skillnader i abundans och artrikedom av nattfjärilar mellan perioder (juli och augusti), samt positiva korrelationer mellan fångstfrekvensen av nattfjärilar och högre temperatur under nätterna vid ljusfångst. Resultaten indikerar att säsong och temperatur är faktorer som bör tas i beaktning vid studier av nattfjärilar för att få mer tillförlitliga provtagningar i ett habitat. Nationella långtidsstudier av nattfjärilar saknas och en ökad kunskap om status och trender av populationer är nödvändigt. Naturvårdsåtgärder för infrastrukturbiotoper behöver en samverkan mellan aktörer och ett helhetsperspektiv där omgivande landskap tas i beaktning. Fler och större studier behövs för att utvärdera kraftledningsgators potential i förhållande till deras negativa effekter på biodiversitet och fler studier är nödvändiga för att undersöka om kraftledningsgators arealer kan optimeras i förvaltning och användas av viktiga hotade insektsgrupper, som till exempel nattfjärilar. / One of the primary threats to biodiversity and population declines is intensified agriculture and forestry management. Intense land use leads to loss of suitable habitats for many groups of organisms, including insects. Moths are considered an indicator group for environmental changes and their decline has been documented in several European countries. Furthermore, development of infrastructure, power line corridors for example, also contributes to land use. However, studies have indicated that insects such as wild bees and diurnal butterflies can potentially use power line corridors, but studies are lacking if this applies to moths. Power line corridors run through the landscape and their adjacent environment are thus very varied. This study investigates the abundance and species richness of moths (Macrolepidoptera) in northern Sweden, along narrow power line corridors surrounded by different successional stages of boreal forest, compared to forests unaffected by power lines. Mid- and late summer season and temperature effects were also investigated. Moths were collected in july and august 2022 by sampling at night with light traps. No significant difference could be demonstrated between power line corridors surrounded by different forest types and the control group, for either abundance or species richness. Even though there were no difference in species richness between sites, the species composition of moths in each habitat varied. The result may indicate that moths in different forest types potentially can use the narrow power line corridors that run through the area, if the local environment is favorable and vital host plants are present, but more studies are needed to investigate power lines as novel habitats and possible effects of the surrounding environment. Furthermore, abundance and species richness of moths were greater in late summer, and postively corellated with higher temperatures at nights, which indicates that these factors should be taken into account when sampling moths to survey and evaluate populations in a site. National long-term studies of moths are lacking and an increased knowledge of status and trends of moth communities is needed. From a conservation point-of-view, the areas beneath power lines should be managed and optimized with a landscape perspective in consideration. More studies are necessary to evaluate power line corridors possibility to act as potential novel habitats for important groups of organisms that are declining, for example insects such as moths.
|
3 |
Kabelförläggning i mark / Underground installation of cablesKaddori, Bashar January 2017 (has links)
Examensarbete utfördes hos konsultföretaget WSP Group- Stockholm med syftet att identifiera och hitta förläggningsmetoder som underlättar förläggning av kablar idag och i framtiden. Examensarbetet fokuserar bara på regionnät och lokalnät i storstäder men med inslag av stamnät. Detta examensarbete bygger på informationssamling från standarder EBR KJ41:15 kabelförläggning max 145 kV, SS-EN 424 14 37 och Stockholm stad tekniska handbok. Som komplettering till standarderna användes handböcker från olika företag samt gamla examensarbeten. Svar på frågeställningar är baserad på intervjuer med olika aktörer inom branschen så som nätägare, konsuler, och entreprenörer. Genom intervjuerna kom man fram till att rör används i första hand inte för att skydda kablar utan för att kunna passera genom en väg, rör leder till att värmeavledningsförmågan försämras vilket innebär att temperaturen på kabeln stiger och i värsta fall förkortar livslängden på kabeln. Att gå upp i ledararea för kablar är inte möjligt eftersom det är trångt i marken och det krävs mycket plats. Bentonitfyllning är ingen bra metod eftersom det inte finns data på vad som kan hända med bentoniten efter 5 år eller 20 år, och det är svårt att komma åt kablarna och reparera de eftersom bentoniten måste spolas ur. Om bentoniten stelnar kan det bli svårt att komma åt kabeln. Det visade sig att grävning är den enda metoden som används i storstäder eftersom andra metoder kan orsaka skador på befintliga ledningar som ligger i marken. De vanligaste kabelfelen är gräv skador på kablar, det är väldigt lätt att man kommer åt markkablarna vid schaktarbetet. För att kunna bygga ut nätet i framtiden kan man förlägga kablar med större ledningar för att täcka framtida behovet. I de områden där man vet att nätet inte behöver förstärkas kan man förlägga i rör för att underlätta underhållsarbetet i framtiden. Staden måste vara mer tydliga med sina planeringar och säga till att hålla sig till det. Staden måste också ansvara för sin mark och inte låta någon annan ta hand om nätet. Ledningsägarna måste bli bättre på att samförlägga och agera snabbt med att komma ut med detaljer på vart man vill samförlägga för att slippa schakta och störa markägaren flera gånger. Det kommer bli ännu trängre i marken i framtiden och det låter som att man kommer behöva bygga tunnlar. Tunnlar är en dyr infrastruktur och ifall flera aktörer väljer att samförlägga kan kostnaderna för tunnelbyggnation fördelas mellan olika aktörer. OPI kanalisation är också en annan typ av lösning och det är väldigt bra om flera aktörer också kan samförlägga. Idag är man ganska dålig på att samförlägga och det är något som man måste bli bättre på. / The thesis work was carried out at the consulting company WSP Group- Stockholm, with the purpose of identifying and finding installation methods that facilitate the placement of cables today and in the future. The thesis focuses only on regional and local grids but with elements of main grids in major cities. This degree project is based on information gathering from standards EBR KJ41: 15 cabling max 145 kV, SS-EN 424 14 37 and Stockholm City Technical Manual and the differences between them. As a supplement to the standards, different manuals were used by different companies and also past thesis work. Answers to main question and subquery are based on interviews with various actors in the industry such as grid owners, consultants, and entrepreneurs. The interviews revealed that pipes are used primarily not to protect cables, but to pass through a road. Pipes Installation lead to deterioration of heat dissipation in cables, which means that the temperature of the cable rises and, in the worst case, shortens the life of cable. Walking up the cable wiring area is not possible because it is crowded in the ground and requires a lot of space. Bentonite filling is not a good method because there is no data on what can happen with the bentonite after 5 years or 20 years. It would be difficult to access the cables and repair them because the bentonite must be flushed out. If the bentonite is stiff, it can be difficult to access the cable. It turned out that excavation is the only method used in metropolitan areas because other methods can cause damage to existing wires lying in the ground. The most common cable damages are digging in cables, it is very easy to access the ground cables at the installation work. In order to expand the network in the future, cables with larger wires can be placed to cover future needs. In areas where you know that the network does not need to be strengthened, pipes can be placed to facilitate maintenance work in the future. The city needs to be clear about where the future constructions will be and develop a plan and stick to it. The city must also be responsible for its land and not let anyone else take care of the network. Management owners need to be better at co-ordinating and acting quickly to come up with details on where to co-ordinate to avoid bottleneck and disturbing landowners several times. It seems that tunnels will be a way to go in the future. Tunnels is an expensive infrastructure and if several actors choose to collaborate, the costs of tunnel construction can be divided between different actors. OPI channelization is also another type of solution and it is very good if several players can also collaborate / <p>Godkänd</p>
|
Page generated in 0.0556 seconds