Spelling suggestions: "subject:"passiva uppvärmning"" "subject:"passivated uppvärmning""
1 |
Passiv kylning och uppvärmning av ventilationsluft med geoenergiRunesson, Annie, Wilsson, Matilda January 2020 (has links)
På grund av den globala uppvärmningen kommer efterfrågan på kyla öka i framtiden och ett alternativ som kan tillgodose användarnas kylbehov men samtidigt sänka byggnadens energiförbrukning är passiv kylning med geoenergi. Furuliden är ett äldre- och gruppboende som tillhör det kommunala bostadsbolaget Allbohus som hyr ut lägenheter och lokaler i Alvesta kommun. Majoriteten av de boende i Furuliden tillhör grupper som är extra känsliga för värme och fastigheten har haft problem med att inomhustemperaturen ibland blivit för varm. Möjligheten att kyla och värma ventilationsluften passivt i Furuliden med hjälp av 8 parallella energibrunnarna som är installerade vid fastigheten har undersökts för ett billigare och ett dyrare alternativ. Detta har gjorts genom beräkningar, programmering samt insamling av offerter. Resultatet visar att energibrunnarna har kapacitet att tillgodose kylbehovet för de båda alternativen.
|
2 |
ENERGIEFFEKTIVISERING AV ÄLDRE SMÅHUS : FASTIGHETEN LÅDBERGA 1:78 I KUNGSÖRS KOMMUNWennberg, Amanda, Östman, Cindy, Bergman, Kevin January 2019 (has links)
Through calculations as well as a literature study the purpose of this work was to apply modern energy efficiency measures on an old existing building and on the same time take economical aspects and thermal inside climate into account. The work also carries out a case study on the existing building Lådberga 1:78. The calculations that has been carried out acknowledges a change of the building’s thermal transmittance for each measure that has been simulated as well as a change of the buildings active heating. In order to carry out the comparison between the buildings active heating, before and after applying the modern building measures, the buildings current energy consumption was calculated. To examine the proposed actions from an economical point of view, the payback method was used. When applying actions that include additional interior insulation, diffusion calculations was used. The energy efficiency action that was calculated to be most financially viable for the building was exchange of the heat system. This action included a change from an existing pellet boiler to a more efficient geothermal heat pump as well as the exchange of four radiators. The second-best alternative was to add insulation to the attic. Also, one simple yet effective action that could be done in the building to improve the thermal inside climate was to mount sealing stripes around the existing windows. The energy efficiency actions that was found to be least financially viable was exchange of windows, doors as well as adding insulation to the walls. Calculations was carried out through derivatives that has been acknowledged for during the current study. The results that has been reported has been chosen regarding the general understanding of the study as well as the relevance it has on the final results in order to clearly answer the questions at issue. Keywords: Energy efficiency, active heating, passive heating, transmission, total heat loss, building technics, diffusion, solar heat gain. / Tillgång till energi är i dagens samhälle en viktig del i vardagen. Energi nyttjas bland annat för att värma upp tappvarmvatten och bostäder samt för att förse byggnader med den energi som behövs för att dessa ska uppnå deras planerade funktioner. Krav på tillåten energianvändning finns för nybyggnationer och vid ändring av befintliga byggnader, dock gäller inte dessa krav för byggnader som väsentligt inte ska ändras. I och med detta har äldre byggnader i många fall en högre energianvändning än yngre byggnationer vilken kan minskas genom byggnadstekniska och installationstekniska åtgärder. Då byggnader energieffektiviseras sänks Sveriges totala energianvändning, kostnaderna för byggnadens aktiva uppvärmning minskar och den termiska komforten i en äldre byggnad kan förbättras. Genom beräkningar samt litteraturstudier är syftet med arbetet att i teorin energieffektivisera en äldre befintlig byggnad med hänsyn till ekonomi och avgränsad termisk komfort. Arbetet bygger på en empirisk studie vilken innefattar en fallstudie som har utförts på villan Lådberga 1:78 samt litteraturinsamling. Den datainsamling som har nyttjats för arbetet är fältmätningar, observationer samt dokumentanalyser. De energieffektiviseringsåtgärder som har undersökts i arbetet har valts ut med hjälp av arbetets litteraturstudie och för att undersöka hur olika energieffektiviseringsåtgärder påverkar den aktiva uppvärmningen i Lådberga 1:78 har beräkningar utförts. De beräkningar som har utförts uppvisar förändringar av byggnadens värmegenomgångskoefficienter vid respektive åtgärd samt en förändring av byggnadens aktiva uppvärmning. För att möjliggöra en jämförelse mellan byggnadens aktiva uppvärmning innan utförda åtgärder samt efter utförda åtgärder har även byggnadens energianvändning innan energieffektivisering beräknats. För att undersöka åtgärderna ur ett ekonomiskt perspektiv med hänsyn till återbetalningstid har Payback-metoden nyttjats. Vid åtgärder vilka innefattar tilläggsisolering har diffusionsberäkningar utförts. De åtgärder som har undersökts i arbetet är byggnadstekniska åtgärder i klimatskalet samt byte av värmesystem. Den åtgärd som har beräknats vara den mest lönsamma energieffektiviseringsåtgärden i byggnaden är byte av värmesystem. Åtgärden inkluderar byte från en pelletspanna till en bergvärmepump inklusive byte av fyra radiatorer. Denna åtgärd medför ett inbetalningsöverskott på cirka 18 100 kr/år och återbetalningstiden har beräknats till 10 år. Installationens livslängd har uppskattats vara mellan 20 till 40 år beroende på installationsdel. Den näst mest effektiva energieffektiviseringsåtgärden är tilläggsisolering av byggnadens vindsbjälklag. Denna åtgärd medför ett inbetalningsöverskott på cirka 2700 kr/år och har återbetalningstiden 14 år. Åtgärdens livslängd har uppskattats till minst byggnadens livslängd. Nackdelarna med åtgärderna är att båda leder till en minskad mängd värme till byggnadens kallvind vilket kan leda till fuktproblem, installation av en bergvärmepump påverkar även byggnadens självdragsventilation. De åtgärder som inte är lönsamma vid energieffektivisering av Lådberga 1:78 är byte av fönster, byte av dörrar samt tilläggsisolering av byggnadens träregelytterväggar då dessa åtgärder har återbetalningstider mellan 61 år till 92 år. Ytterligare en åtgärd som inte bör genomföras är tilläggsisolering av byggnadens betongytterväggar inifrån, detta på grund av att den relativa luftfuktigheten mellan isoleringen och betongen blir 100 %. De byggnadsdelar i byggnadens klimatskal vilka inte har undersökts via beräkningar är byggnadens krypgrund samt byggnadens betongplatta på mark. Byggnadens aktiva uppvärmning innan energieffektivisering är enligt beräkningar . För att förbättra den termiska komforten i byggnaden finns det möjlighet att utföra mindre förändringar av byggnadsdelarna i byggnadens klimatskal. Exempel på simpla åtgärder vilka kan utföras i Lådberga 1:78 är montering av tätningslister samt isolerglas på byggnadens fönster samt noggrann drevning runt av byggnadens fönster och dörrar. Nyckelord: Energieffektivisering, aktiv uppvärmning, passiv uppvärmning, transmission, total värmeförlust, diffusion, solenergitillförsel, tilläggsisolering.
|
Page generated in 0.0899 seconds