Spelling suggestions: "subject:"postsoviétique"" "subject:"postsovjetiska""
1 |
Išorinių veiksnių struktūrinis poveikis posovietinių režimų transformacijai: Ukrainos ir Gruzijos atvejai / Structural Influence of External Factors on the Transformation of Post-soviet Regimes: Cases of Ukraine and GeorgiaJonavičius, Laurynas 25 February 2010 (has links)
Pateikiamoje disertacijoje nagrinėjamas posovietinių režimų transformacijos procesas ir siekiama atsakyti į klausimą, kodėl „spalvotąsias revoliucijas“ patyrusios šalys – Gruzija ir Ukraina – nedemonstruoja tos pažangos demokratijos, įstatymo viršenybės ir žmogaus teisių srityse, kokios iš jų buvo tikimasi. Nagrinėjant šią problemą pasitelkiama struktūrinė teorinė prieiga, kuri leidžia įtraukti tiek vidinių ir išorinių, tiek idėjinių ir materialių veiksnių analizę. Disertacijoje ginamas teiginys, kad pagrindinė posovietinių režimų transformacijos kliūtis yra persidengiantis išorinių veikėjų skatinamos struktūrinės aplinkos poveikis. Disertacijoje teigiama, kad veikdami skirtingoje struktūrinėje aplinkoje, kurią sudaro skirtingo turinio tapatybinė, institucinė ir materialinė dimensijos, Rusijos ir Europos veikėjai posovietinėje erdvėje sukuria „struktūrų persidengimo“ fenomeną. Dėl to neįmanoma įtvirtinti stabilios ir vidujai suderintos „tvarkos“, o tai lemia nuolatinį neapibrėžtumą, stabdantį politinių režimų stabilizaciją posovietinėje erdvėje. Ukraina ir Gruzija materialine prasme (ekonomiškai, energetiškai) yra stipriai priklausomos tiek nuo Rusijos, tiek nuo Europos. Jos abi taip pat veikia pagal rusiškai struktūrinei aplinkai būdingus elgesio modelius, tačiau susiduria su kolektyvinės tapatybės (bendros su Rusija) įtvirtinimo problemomis. Visų trijų veiksnių santykis (prieštaravimas) apriboja režimo transformacijos, kuris prasidėjo su „spalvotosiomis revoliucijomis“... [toliau žr. visą tekstą] / The problem of post-soviet political regimes’ transformation is analysed in the present dissertation. Ukraine and Georgia are chosen as the case studies. Structural theoretical approach, developed in the dissertation allows the inclusion of material and ideational as well as internal and external factors into the analysis if regime transformation. It as argued that the main obstacle in the process is the intersecting influence of structural milieu promoted by different external actors. The argument is based on the presumption that Russian and European actors, which operate in different structural milieu, comprised of identity, institutions and material basis, create the phenomenon of intersecting structures. It is the main reason and obstacle for the establishment of consistent and stable “order” in post-soviet space. Ukraine and Georgia, being materially dependent both on Russia and Ukraine at the same time do not have stable collective identities and clearly institutionalized and compatible formal and informal “rules of the game”. Meanwhile, Russian and European actors promote different structural patterns of interaction therefore promoting instability and hampering regime transformation. The dissertation provides with a comprehensive analysis of Russia’s and Europe’s structural features and their impact on agents’ behaviour. Georgian and Ukrainian structural milieu of operation is also conducted. Finally, prospects for establishment of Russian and European structural... [to full text]
|
2 |
Rusko-běloruské sjednocování. Vybrané problémy a perspektivy Svazového státu (1999-2008) / Russia-Belarus Unification. Chosen Problems and perspectives of Union State (1999-2008)Osipova, Kristina January 2011 (has links)
Russo-Belarus Unification. Chosen Problems and perspectives of Union State (1999-2008). The main subject of the diploma thesis is cooperation between Russia and Belarus within the Union State of Russia and Belarus, which was established in 1999. After the break up of the USSR, cooperation between the newly independent states was largely defined by their membership in CIS. However, during the first five years an integration core emerged, consisting of Russia, Belarus, Kazakhstan, Kyrgyzstan and Tajikistan. These states were mainly cooperating in economic sphere, which finally emerged into international organization (Eurasian Economic Community). Belarus is one of the former Soviet republics, which kept and is still keeping very close relations with Russian Federation. Their bilateral integration begins after the breakup of USSR and culminates in 1999, when treaty of establishing Union State of Russia and Belarus is signed. During the almost 10 year period between 1999 and 2008, however, the cooperation did not move forward as was originally planned. In my opinion, the main topics which delay effective Russo-Belarus integration are as follows: prices for energetic commodities (oil and gas) for Belarus; implementation of common currency - Russian ruble; and ratification of Constitutional Act of Union State....
|
Page generated in 0.0517 seconds