21 |
Water Resource Alternatives for Power Generation in ArizonaSmith, Stephen E., DeCook, K. James, Fazzolare, Rocco A. 20 April 1974 (has links)
From the Proceedings of the 1974 Meetings of the Arizona Section - American Water Resources Assn. and the Hydrology Section - Arizona Academy of Science - April 19-20, 1974, Flagstaff, Arizona / An examination of potential water sources for power plant cooling in Arizona is presented along with information pertinent to Arizona's future water needs relative to electrical usage growth. It has been projected that Arizona's peak electrical power demands in 1980 and 1990 will exceed that of 1970 by some 5000 megawatts and 16000 megawatts of electricity respectively. At present, the bulk of the electrical energy generated in the western states originates at hydroelectric installations. Utilization of nuclear reactors for power generation requires a larger amount of cooling water than is required for a comparable fossil-fueled plant. It is suggested that the utilization of reclaimed wastewater for cooling purposes is a viable and attractive alternative to groundwater pumpage from both economic and ecological standpoints. Savings arise from conservation of fuel normally required for well pumps, costs of well construction are not required, quantities of fresh water should be released for consumption by alternate users, and a previously unused resource would be effectively recycled.
|
22 |
Energiewende Sachsen – Aktuelle Herausforderungen und Lösungsansätze: Beiträge der Abschlusskonferenz des ENERSAX-ProjektesMöst, Dominik, Schegner, Peter 09 December 2014 (has links)
Die Bundesregierung plant im Rahmen der Energiewende den Anteil von erneuerbaren Energien an der Stromerzeugung in Deutschland von heute rund 25% auf 80% bis zum Jahr 2050 auszubauen. Damit stehen auch dem Stromsektor in Sachsen grundlegende Veränderungen bevor. Derzeit leistet im Freistaat Sachsen die Braunkohle den größten Beitrag zur Elektrizitätsbereitstellung. Mit dem zunehmenden Ausbau an erneuerbaren Energien steigt der Anteil dargebotsabhängiger Energieträger. Daraus resultieren technische und wirtschaftliche Herausforderungen für das bestehende Energiesystem, wie z.B. die künftige Bereitstellung von Systemdienstleistungen.
Mit diesen und weiteren Fragestellungen zur Transformation des Elektrizitätssystems haben sich Nachwuchswissenschaftler der TU Dresden in den vergangenen zwei Jahren im Rahmen des vom Europäischen Sozialfonds – ESF geförderten Projekts EnerSAX auseinander gesetzt. Neben der Erstellung einer Potenzialanalyse für Sachsen wurden sowohl technische Fragestellungen,wie z.B. die Auswirkungen der Integration erneuerbarer Energien auf die Übertragungs-, Verteilungs-und Niederspannungsnetze, als auch ökonomische Fragestellung, wie z.B. die künftige Ausgestaltung der Regelenergiemärkte, untersucht.
Durch die Zusammenarbeit der Nachwuchsforscher aus den Bereichen der Elektrotechnik und Energiewirtschaft konnten so integrierte Lösungsansätze zur Ausgestaltung einer weitgehend auf erneuerbaren Energien beruhenden Energieversorgung mit dem Fokus auf Sachsen im transnationalen Kontext erarbeitet werden. Die wesentlichen Ergebnisse aus dem Projekt werden in diesem Buch vorgestellt.
|
23 |
Energiewende Sachsen – Aktuelle Herausforderungen und Lösungsansätze: Beiträge der Abschlusskonferenz des ENERSAX-ProjektesMöst, Dominik, Schegner, Peter January 2014 (has links)
Die Bundesregierung plant im Rahmen der Energiewende den Anteil von erneuerbaren Energien an der Stromerzeugung in Deutschland von heute rund 25% auf 80% bis zum Jahr 2050 auszubauen. Damit stehen auch dem Stromsektor in Sachsen grundlegende Veränderungen bevor. Derzeit leistet im Freistaat Sachsen die Braunkohle den größten Beitrag zur Elektrizitätsbereitstellung. Mit dem zunehmenden Ausbau an erneuerbaren Energien steigt der Anteil dargebotsabhängiger Energieträger. Daraus resultieren technische und wirtschaftliche Herausforderungen für das bestehende Energiesystem, wie z.B. die künftige Bereitstellung von Systemdienstleistungen.
Mit diesen und weiteren Fragestellungen zur Transformation des Elektrizitätssystems haben sich Nachwuchswissenschaftler der TU Dresden in den vergangenen zwei Jahren im Rahmen des vom Europäischen Sozialfonds – ESF geförderten Projekts EnerSAX auseinander gesetzt. Neben der Erstellung einer Potenzialanalyse für Sachsen wurden sowohl technische Fragestellungen,wie z.B. die Auswirkungen der Integration erneuerbarer Energien auf die Übertragungs-, Verteilungs-und Niederspannungsnetze, als auch ökonomische Fragestellung, wie z.B. die künftige Ausgestaltung der Regelenergiemärkte, untersucht.
Durch die Zusammenarbeit der Nachwuchsforscher aus den Bereichen der Elektrotechnik und Energiewirtschaft konnten so integrierte Lösungsansätze zur Ausgestaltung einer weitgehend auf erneuerbaren Energien beruhenden Energieversorgung mit dem Fokus auf Sachsen im transnationalen Kontext erarbeitet werden. Die wesentlichen Ergebnisse aus dem Projekt werden in diesem Buch vorgestellt.
|
24 |
Battery Storage as Grid Reinforcement for Peak Power Demands / Batterilagring som nätförstärkningsåtgärd vid topplasteffekterHilleberg, Jesper January 2023 (has links)
An increased amount of intermittent electricity production, more electric vehicles (EV), and an overall electrification of society may all cause a higher variability between the balance of supply and demand on the electric grid. Battery storage has been identified as a solution to the emerging problem asit can be charged during hours of low power demand and then discharged to help meet the power demand during peak loads. This master thesis investigates how characteristics from yearly power demand data can be defined so that a battery energy storage system (BESS) can be dimensioned for it and which parameters are important when dimensioning a BESS. The investment cost of the dimensioned BESS is investigated and calculated, and there is as well a general discussion of potentials, drivers, and barriers for a grid owner to implement a BESS. The master thesis includes a literature study and a case study performed together with Tekniska verken and its subsidiary company Tekniska verken Nät where three cases of varying sizes were investigated:• An EV charging station, with a peak power demand of up to 1 MW.• A distribution station, with an original peak power demand of close to 3 MW.• Purchased power from the regional grid, with a peak power demand of almost 152 MW. By dimensioning a BESS from a year-long data curve of the hourly power demand, a power limit was set. The highest peak power value over the power limit, the longest peak duration, and the highest energy peak were then identified to establish the curve characteristics. A battery storage was investigated to see if it could be used to meet the demand occurring when implementing a power limit to the yearly power demand curve. Batteries store electrical energy in the form of electrochemical energy and then transforms the energy back into electrical energy when needed and does so with varying efficiency according to the type of chemistry that is used in the battery. The so-called lithium ion (li-ion) battery is mostly used today and utilizes lithium in the shape of ions along with a metallic cathode and a carbon anode. The cathode and anode can vary in a li-ion battery chemistry, which varies its characteristics and means that there are multiple types of li-ion battery chemistry types. The specific li-ion battery chemistry lithium iron phosphate (LFP), was established as the most applicable battery due to its high energy density, easy to attain materials, general safety, maturity, and amount of discharge cycles it can handle throughout its lifetime. A BESS could be modelled from the LFP limitations and data curve for each case. The results showed that a short-duration variability of a power demand was a success factor for the implementation of a BESS. It allows the BESS to recharge often and the minimum required energy capacity could be lower and more optimal. An investment cost insecurity was established from literature when comparing estimates, as it could vary depending on the published date, used battery chemistry, taxes, and subsidies in the origin country of the literature. Therefore an estimate given by the Swedish transmission system operator (TSO), Svenska Kraftnät of 5-6 MSEK/MWh from a report published in late 2022 was deemed most relevant. An investment cost for each scenario in every case could be calculated and additional economical benefits relevant in the cases such as comparing to the cost of conventional grid reinforcement or economical gains from a lowered grid subscription were investigated. However, an overall conclusion that the investment cost of a BESS was too expensive to be deemed feasible and that there were no overwhelming economical gains from reducing the peak loads was made. A final generalization and discussion of drivers and barriers concluded that the applicability of a BESS can be identified by the defining characteristics of a demand curve. Moreover, it was found that the BESS investment cost was too high when only applying it for grid reinforcement methods. Although, a BESS can have additional benefits to the grid stability. The grid owner cannot however, own a BESS and use it on the frequency service market which otherwise would potentially make it economically feasible to strengthen the grid. The ultimate goal of the project is to help create a broader understanding of battery storage as part of the electrical network, where and when it can be applicable, and how one could go about investigating its use. / En ökad mängd variabel elproduktion, fler elbilar och en elektrifiering av samhället i helhet. Detta kommer skapa en högre variabilitet och därmed större obalans mellan tillförsel och efterfrågan på elnätet. Batterilagring har identifierats som en potentiell lösning till det ökade problemet då det kan laddas vid ett lågt effektbehov och urladdas vid ett högt effektbehov. Genom detta examensarbete kommer det undersökas hur karaktäristik från årliga effektkurvor kan definieras. Det görs i syfte av att dimensionera ett batterilagringssystem utefter datan. Därefter undersöks även vilka parametrar som är viktiga vid dimensioneringen av ett batterilagringssystem. Utefter de dimensionerade batterilagringssystemen tas även en investeringskostnad fram. En diskussion framförs även utifrån den generella potentialen, drivkrafter och barriärer som finns vid implementering av ett batterilagringssystem från perspektivet av en nätägare. Examensarbete består av en litteraturstudie och en fallstudie som genomförs i samarbete med Tekniska verken i Linköping AB och Tekniska verken Nät, där tre fall av varierande storlek undersöks:• En elbilsladdningstation, med ett toppeffektbehov på upp till 1 MW.• En fördelningsstation, med ett ursprungligt toppeffektbehov på nästan 3 MW.• Köpt effekt från det regionala nätet, där toppeffektbehovet uppgår till nästan 152 MW. Vid dimensionering av ett batterilagringssytem från den årliga effektkurvan måste en effektbegränsning sättas. Därefter kan den överstigande effektopplasten, den längsta tiden effektbegränsningen överstigs och den högsta överstigande energin tas fram, för att etablera kurvans karaktäristik. En undersökning gjordes om ett batterilager kunde användas för att möta effektbehovet då en effektbegränsning införs till den årliga effektkurvan. Batterier lagrar elektrisk energi i formen av elektrokemisk energi för att sedan transformera tillbaka det till elektrisk energi då det finns ett behov. Effektiviteten av transformeringen varierar beroende på den kemiska blandningen som batteriet är uppbyggt av. Det så kallade litiumjonbatteriet är det mest använda idag och nyttjar litium i formen av joner tillsammans med en metallisk katod och en anod av kol. Katod och anod kan variera vilket medför en förändrad karaktäristik och betyder alltså att det finns olika sorters litiumjonbatterier. Den specifika litiumjärnfosfat (LFP) blandningen ansågs mest användbar i elnätsapplikationer. Detta på grund av sin höga energidensitet, lättillgängliga material, generella säkerhet, teknikens mognad och mängden urladdningscyklar den kan hantera. Ett batterilagringssytem kunde då modellerades utefter LFP-batterikemin i kombination med den årliga effektkurvan för varje fall. Resultatet därifrån visade att en korttidsvariabilietet av effektbehovet var en framgångsfaktor vid implementeringen av ett batterilagringssystem. Detta då det tillåter för ett batterilagringsystem att återladdas oftare och en lägre minimal energikapacitet kan dimensioneras vilket gör den mer optimal. Vid undersökning av investeringskostnaden upptäcktes en svaghet i litteraturen vid jämförandet av kostnadsuppskattningar. Uppskattningen kunde variera beroende på publiceringsdatum, val av batterikemi, landets skatter och bidrag. Därav valdes en kostnadsuppskattning från den svenska stamnätsägaren, Svenska Kraftnät på 5–6 MSEK/MWh utifrån en rapport publicerat sent i 2022 som mest relevant. Utifrån kostnadsuppskattningen kunde en beräkning av investeringskostnad och ytterligare ekonomiska gynnsamheter relevanta för varje fall undersökas (såsom en jämförelse mot konventionell nätförstärkning eller sänkt abonnemangskostnad). Den generella slutsatsen som drogs var däremot att investeringskostnaden för ett batterilagringssystem var för dyrt för att vara ekonomiskt genomförbart. Det var dessutom inga betydande ekonomiska gynnsamheter som kunde ändra på det då batterilagringssystemet endast användes till att sänka toppeffektlaster. En avslutande generalisering och diskussion av drivkrafter och barriärer framgav att applicerbarheten av ett batterilagringsystem kunde definieras utifrån den identifierade karaktäristiken av den årliga effektkurvan. Dessutom framkom det att investeringskostnaden i varje fall var för hög då batterilagringssystemet endast nyttjades som nätförstärkning. Hursomhelst kan ett batterilagringssystem bidra till ytterligare fördelar i elnätets stabilitet. Elnätsägaren kan inte äga ett batterilagringssystem och använda det på effektreservmarknaden som annars kunde bidra till batterilagringssystemets ekonomiska genomförbarhet. Det slutliga målet av arbetet har varit att ge en bredare förståelse för batterilagring som en del av elnätet. Detta genom att ta reda på när och var det är applicerbart och hur man kan utvärdera dess användning.
|
25 |
[pt] ANÁLISE ESTOCÁSTICA DE VIABILIDADE ECONÔMICA DE SISTEMAS FOTOVOLTAICOS COM ARMAZENAMENTO EM BATERIAS PARA GRANDES CONSUMIDORES NO AMBIENTE DE CONTRATAÇÃO REGULADA / [en] STOCHASTIC ANALYSIS FOR ECONOMIC VIABILITY OF PHOTOVOLTAIC SYSTEMS WITH BATTERY STORAGE FOR BIG ELECTRICITY CONSUMERS IN THE REGULATED CONTRACTING ENVIRONMENTVERONICA RODRIGUES FEIJAO 01 February 2022 (has links)
[pt] No Brasil, existem muitos projetos em sistemas fotovoltaicos, e a projeção
para os próximos anos é de crescimento devido incentivos governamentais e os
elevados preços das tarifas de energia. Associado a isso, o mercado de
armazenamento de energia com baterias de íons de lítio tem se mostrado promissor
devido a uma considerável queda nos preços dessas baterias nos últimos anos. Isso
pode representar uma oportunidade para o mercado de sistemas fotovoltaicos
quando os incentivos acabarem. Este trabalho propõe um modelo PLIM
(Programação Linear Inteira Mista) estocástico para dimensionar um sistema
fotovoltaico integrado com armazenamento de energia em baterias para grandes
consumidores de energia, usando cenários de geração e consumo, podendo
considerar diferentes modalidades tarifárias. As variáveis de decisão são o número
de painéis, inversores, baterias, a operação diária do sistema de armazenamento e a
demanda contratada do consumidor. A função objetivo busca minimizar o custo de
investimento no sistema fotovoltaico, baterias e fatura de energia. A abordagem
proposta será analisada sob diferentes premissas, uma com incentivos
governamentais sobre a anergia injetada na rede e outra na qual a injeção de energia
na rede não é permitida, a fim de avaliar a importância das baterias para manter a
atratividade econômica do sistema fotovoltaico. Os resultados indicaram que o efeito
sinérgico do sistema fotovoltaico com baterias potencializa a arbitragem, que está
relacionada com a diferença entre as tarifas de energia de ponta e fora ponta. Isso
ocorre principalmente com operação zero exportação porque somente assim o
consumidor é livre para escolher a capacidade do seu sistema fotovoltaico, que hoje
é limitado no Brasil quando o sistema é conectado na rede de distribuição. / [en] In Brazil, there are many projects in photovoltaic systems, and the projection
for the coming years is positive due to the government incentives and the expensive
energy tariffs. Associated with this, the Lithium-ion battery storage systems market
has been promising due to a significant drop in battery prices in the last few years.
This may represent an opportunity for the photovoltaic system market when the
incentives run-out. This work proposes a stochastic mixed integer linear
programming (MILP) model to design a photovoltaic system integrated with battery
energy storage for big electricity consumers, using generation and consumption
scenarios, being able to consider different Time-of-Use tariffs. The decision
variables are the number of panels, inverters and batteries, its daily operation and
the power demand contracted. The objective function aims to minimize the cost of
investment, in the photovoltaic system, batteries and electricity bill. The proposed
approach will be analyzed under different assumptions, one with the government
incentive about injected surplus and another in which the injection into the network
is not possible, in order to assess the importance of a storage system to keep the
economic attraction of the photovoltaic system. Results indicated that the synergic
effect of the photovoltaic system and battery potentialize the arbitrage, which is
related to the difference between peak and off-peak energy tariff. This occurs,
mainly with Zero Export operation because only this way the consumer is free to
choose the capacity of the photovoltaic system, which is limited in Brazil when the
system is allowed to inject energy into the network.
|
26 |
A 16-Channel Fully Configurable Neural SoC With 1.52 μW/Ch Signal Acquisition, 2.79 μW/Ch Real-Time Spike Classifier, and 1.79 TOPS/W Deep Neural Network Accelerator in 22 nm FDSOIZeinolabedin, Seyed Mohammad Ali, Schüffny, Franz Marcus, George, Richard, Kelber, Florian, Bauer, Heiner, Scholze, Stefan, Hänzsche, Stefan, Stolba, Marco, Dixius, Andreas, Ellguth, Georg, Walter, Dennis, Höppner, Sebastian, Mayr, Christian 20 January 2023 (has links)
With the advent of high-density micro-electrodes arrays, developing neural probes satisfying the real-time and stringent power-efficiency requirements becomes more challenging. A smart neural probe is an essential device in future neuroscientific research and medical applications. To realize such devices, we present a 22 nm FDSOI SoC with complex on-chip real-time data processing and training for neural signal analysis. It consists of a digitally-assisted 16-channel analog front-end with 1.52 μ W/Ch, dedicated bio-processing accelerators for spike detection and classification with 2.79 μ W/Ch, and a 125 MHz RISC-V CPU, utilizing adaptive body biasing at 0.5 V with a supporting 1.79 TOPS/W MAC array. The proposed SoC shows a proof-of-concept of how to realize a high-level integration of various on-chip accelerators to satisfy the neural probe requirements for modern applications.
|
Page generated in 0.0817 seconds