Spelling suggestions: "subject:"syndätt"" "subject:"synsk̈tt""
1 |
AD/HD Medicinsk-biologisk defekt eller socialt skapat fenomen? : Lärares syn på AD/HD-diagnosenLönn, Cecilia, Sandberg, Moa January 2012 (has links)
Syftet med studien var att analysera lärares synsätt på AD/HD. Studien bygger på sju intervjuer med lärare som arbetar i grundskolan. De teoretiska utgångspunkterna för denna studie var tre specialpedagogiska perspektiv - traditionellt, alternativt samt ett tredje perspektiv.Studien visar att lärarna är positiva till att diagnosen ställs då de menar att diagnosen är nyckeln till att få extra resurser inom skolan. Det framkommer i studien att de medicinsk/biologiska orsaksförklarningarna betonas och att den omgivande miljön påverkar. För att hjälpa barn med AD/HD i skolan menar lärarna att man bör se till den pedagogiska miljön, man skall anpassa undervisningen samt ge barnet de extra resurser som barnet behöver. Slutsatsen är bland annat att lärarna tenderar att vara mer orienterade mot det traditionella perspektivet som betonar individbundna brister. Men det går inte att utesluta att lärarna i vissa avseenden även överensstämmer med vad det alternativa perspektivet samt det tredje perspektivet står för.
|
2 |
Beslutsfattande vid övergången till multikanal företag : En kvalitativ studie om resonemanget inför beslutet att anskaffa e-handelAndersson, Conny, Jörgensen, Victoria January 2020 (has links)
Omvärlden förändras allt snabbare på grund av den ökade globaliseringen som råder, detta har lett till att organisationer ofta verkar på dynamiska och instabila marknader. Företag behöver därför alltmer anpassa sig efter utvecklingen som sker, vilket innebär att de ställs inför komplexa och omfattande beslut som är avgörande för dess fortsatta existens. För små företag kan övergången till att bli ett multikanal företag, det vill säga att anskaffa e-handel, vara ett komplext beslut med den kunskap som finns inom företaget. Syftet med denna studie är därför att undersöka och få förståelse för hur små företag inom detaljhandeln med inriktning på klädeshandeln, resonerade inför beslutet att övergå till att bli ett multikanal företag. I denna studie har en induktiv ansats använts då inriktningen är att tolka respondenternas svar för att på så sätt skapa en förståelse för hur resonemanget inför beslutet har förts. Genom att kvalitativa intervjuer har genomförts med ägare, delägare och e-handelsansvariga, vilket är de personer som har varit insatta och delaktiga i beslutet anses den insamlade empirin relevant för studien. Vid utformningen av intervjuguiden har studiens syfte och teoretiska referensram varit utgångspunkten, med denna utgångspunkt säkerställdes att alla aspekter i resonemanget framkommit av intervjuerna. Med anledning av den flexibilitet och öppenhet som följer med semistrukturerade intervjuer har därför insamling av primärdata utförts på detta sätt. Vidare har det möjliggjort att följdfrågor har kunnat ställas och genom detta har nyansskillnader och olika aspekter kunnat uppmärksammas. Resultatet av studien visar på att resonemanget som förts inför beslutet att anskaffa e-handel påverkas av kontexten som företaget befunnit sig i vid den tidpunkten då beslutet fattades. De responderande företagen som var tidiga med att anskaffa e-handel påvisar en mer begränsat rationell karaktär än de som var sena, dock har det slutgiltiga beslutet att anskaffa e-handel varit begränsat rationellt då intuitionen har spelat en avgörande roll. De som tidigt fattade beslutet att anskaffa e-handel påvisar även att en resursbaserad syn har använts till skillnad från de som var sena med beslutet som påvisar en marknadsbaserad syn.
|
3 |
Hinder vid implementering av uppkopplad tillverkning och dess orsaker : en flerfallstudie hos SMF inom tillverkningsindustrin ur ett resursbaserat synsättStig, Oscar, Mandelius, Dag January 2018 (has links)
Syfte – Syftet med studien var att skapa en förståelse för vilka resurser som kan vara nödvändiga vid implementering av uppkopplad tillverkning för SMF inom tillverkningsindustrin men kan upplevas som hinder. För att adressera syftet har två forskningsfrågor (FF) tagits fram, FF 1: Vilka resurser kan krävas när SMF avser att implementera uppkopplad tillverkning, samt hur kan dessa påverka SMF inom tillverkningsindustrin? FF 2: Vilka bakomliggande orsaker kan finnas till att resurser utgör hinder för en implementering av uppkopplad tillverkning? Metod – Studien har genomförts genom en deduktiv forskningsansats med induktiva inslag. Denna forskningsansats valdes för att studien tog avstamp i litteraturöversikten och sedan verifierades samt utvecklades utifrån den empiriska dataanalysen. Vidare, studien antog en kvalitativ datainsamling, och totalt genomfördes intervjuer med personer från 11 olika företag. Urvalet av intervjuade företag begränsades till svenska SMF inom tillverkningsindustrin som har implementerat uppkopplad tillverkning i form av automatiserade processer. Den valda analysmetoden är i form av en tematisk analys av insamlad data. Resultat – Studien resulterade i ett konceptuellt ramverk som främst riktar sig till SMF inom tillverkningsindustrin som vill implementera uppkopplad tillverkning. Det konceptuella ramverket är uppbyggt kring sex framtagna dimensioner, där de fysiska resurserna ses som primära och de resterande fem är sekundära gentemot den primära. Det som gör att de fysiska resurserna utgör de huvudsakliga resurserna är att de möjliggör automatiserade processer hos SMF i tillverkningsindustrin. Medan de resterande fem resurserna fungerar som ett stöd till de fysiska resurserna. De framtagna dimensionerna visar de resurser som kan brista och dess bakomliggande orsaker vid implementering av uppkopplad tillverkning. Teoretiska implikationer – Studien bidrar till tidigare litteratur kring implementering av uppkopplad tillverkning för SMF i tillverkningsindustrin genom att undersöka de bakomliggande orsakerna till att resurser upplevs som hinder. Ett av bidragen är synliggörandet av de resurser som kan hindra SMF inom tillverkningsindustrin att implementera uppkopplad tillverkning. Denna studie har även bidragit med att identifiera en sekundär resurs, marknadsresurser, som tidigare inte lyfts fram i litteraturen. Resultatet visade att det är förståelsen för helhetsbilden av marknaden som är viktigt hos företag, och inte enbart rykte hos kunderna. Resultatet visade att rykte handlar mer om förståelsen för marknaderna, såsom konkurrenssituationen. Resultaten visar även orsaker till att resurser kan upplevas som hinder vid implementering av uppkopplad tillverkning.. Praktiska implikationer – Det främsta praktiska bidraget från denna studie är det konceptuella ramverket som har sin grund i resursbaserad teori och som visar på de brister i ett företags resurser som kan hindra en implementering av uppkopplad tillverkning. Det är främst beslutsfattare i SMF inom tillverkningsindustrin som överväger att implementera uppkopplad tillverkning i sina fabriker som kan vägledas och ta hjälp av det konceptuella ramverket. Tillväxtverket kan med hjälp av denna studie öka förståelsen för SMF inom tillverkningsindustrin i Sverige. Detta kan i sin tur hjälpa dessa företag att få en bättre förståelse för vilka resurser som kan hindra en implementering av uppkopplad tillverkning. Genom en ökad förståelse med hjälp utav Tillväxtverket kan SMF undvika att dessa hinder uppstår i planeringsfasen. / Purpose – The purpose of the study was to provide an understanding of resources that may be inadequate but necessary when implementing online manufacturing for SME’s in the manufacturing industry. To address the purpose two research questions (RQ) were developed, RQ 1: What resources can affect SME’s in the manufacturing industry in the implementation of online manufacturing? RQ 2: What are the underlying reasons to that resources constitute obstacles when implementing online manufacturing? Method – The study has been conducted through a deductive research with inductive elements. The research method was chosen because the study was based on the literature review and then verified and developed on the basis of the empirical data analysis. The study adopted a qualitative data collection, and interviews were conducted with individuals from 11 different companies. The selection of interviewed companies was limited to Swedish SME’s in the manufacturing industry, which has implemented online manufacturing in the form of automated processes. The chosen analysis method of the collected data is in the form of a thematic analysis. Findings – The study resulted in a conceptual framework, which is aimed primarily for SME’s in the manufacturing industry that wants to implement online manufacturing. The conceptual framework is built on six dimensions, where physical resources are primary and the remaining five are secondary. The physical resources are the main resource since they enable automated processes for SME’s in the manufacturing industry. While the remaining five resources serve as a support for physical resources. The developed dimensions show the resources that can be inadequate and its underlying reasons of the implementation of online manufacturing. Theoretical contributions – The study contributes to previous literature on the implementation of online manufacturing for SME’s in the manufacturing industry by investigating the underlying reasons of resources being perceived as obstacles and why an implementation is not taking place. One of the contributions is the visualization of the resources that may affect SME’s in the manufacturing industry to implement online manufacturing. This study has also contributed with a new resource. The result showed that it is an understanding of the overall picture of the market that is important for companies, and not just the reputation. The result also pointed out that reputation was about the understanding of the markets, such as the competitive situation, which led to the emergence of the new dimension called market resources. Furthermore, the reasons that resources can be perceived as barriers to implementing online manufacturing were partly confirmed in the result part. Finally, new reasons emerged why resources can be perceived as obstacles. Practical implications – The main practical contribution from this study is the conceptual framework that has its foundation in the resource-based view and demonstrates the shortcomings that may arise in a company's resources prior to an implementation of online manufacturing. It is primarily managers of SME’s in the manufacturing industry, who are considering an implementation of online manufacturing in their factories, that will be guided by the conceptual framework. Tillväxtverket can, with the help of this study, increase understanding for SME’s in the manufacturing industry in Sweden. This, in turn, can help companies to get a better understanding of which resources that can prevent an implementation of online manufacturing. Through an increased understanding and with the help of Tillväxtverket SME’s can prevent difficulties from occurring during the planning phase.
|
Page generated in 0.0276 seconds