Ungdomar når inte upp till rekommenderade dosen av fysisk aktivitet, den psykiska ohälsan har ökat, samtidigt som många ungdomar inte trivs i skolan. Idrottsämnet som innefattar undervisning om hälsa har visat sig betona den fysiska hälsan framför den psykiska och sociala hälsan. Elever riskerar då att inte få tillräckliga kunskaper om hälsa som ett holistiskt hälsoperspektiv kan bidra med. Idrottsämnet har även historiskt betonat den fysiska hälsan. Läroböcker kan användas som verktyg i undervisningen och främja kunskaper om exempelvis hälsa. Syftet med studien har således varit att undersöka hur hälsa skildrats i gymnasieläroböcker författade åren 1988 och 2012. Det har visat hur mycket utrymme och på vilket sätt olika typer av hälsa beskrivits i läroböckerna. Frågeställningarna har varit: Vilka hälsodiskurser kan urskiljas och hur skildras de i läroböckerna? Vad finns det för likheter och skillnader gällande skildringen av hälsa i läroböckerna och vad kan det få för eventuella didaktiska konsekvenser i undervisningen? Diskursanalys har använts som metod i kombination med en hälsoteori med sedan tidigare identifierade hälsodiskurser. Även en komparativ metod har använts för att jämföra likheter och skillnader i läroböckernas hälsoskildring. Resultatet visar att flera hälsodiskurser har identifierats, där fysiologidiskursen och riskdiskursen dominerar. Fördelningen av hälsodiskurser var liknande i läroböckerna. Läroboken från år 2012 var mer detaljerad i skildringen av hälsa än läroboken från år 1988. Läroböckerna utgår från WHO:s definition av hälsa, dock skiljer sig hälsoskildringen. Läroboken från år 1988 domineras av den fysiska hälsan, och när psykisk och social hälsa skildras är det endast i relation till fysisk aktivitet. I läroboken från år 2012 får den fysiska hälsan mest utrymme, men hälsoskildringen är mer holistisk, när exempelvis psykisk och social hälsa skildras är det inte enbart i relation till fysisk aktivitet. Läroböckerna förhåller sig till de motsvarande läroplanerna Lgy 70 och Lgy 11. Lärare och elever bör vara kritiska till innehållet i läroböckerna, då de förmedlar olika hälsoideal som på olika sätt kan kategorisera elever. Kommunaliseringen kan ha en påverkan hur hälsa skildras i undervisningen. Läroboken från år 1988 kan i stor grad likställas med forskningsläget där det problematiserats att den fysiska hälsan dominerat. Lärobok från år 2012 motsäger sig en majoritet av forskningsläget då den förmedlar hälsa mer holistiskt, vilket kan främja en god kunskap om hälsa hos elever, i nuet och även i framtiden.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:oru-84301 |
Date | January 2019 |
Creators | Aginger, Joel |
Publisher | Örebro universitet, Institutionen för hälsovetenskaper |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.2517 seconds