Spelling suggestions: "subject:"andlevers resonemang"" "subject:"beilevers resonemang""
1 |
Elevers resonemang när de i grupp arbetar med matematikuppgifter. En empirisk studie i år 5. / Students reasoning when solving mathematical tasks in group. An empirical study with 11 year old children.Smith, Lena January 2002 (has links)
Mitt syfte med arbetet var att ta reda på hur elever tänker och lär när de löser olika matematikuppgifter. För att få svar på mina frågeställningar har jag valt att använda mig av litteraturstudier och empiriska studier. Jag har valt att utgå från elevernas resonemang i mina tolkningar av hur elever tänker och lär. Ett resultat av min undersökning är att elevens sociala samspel med andra elever och lärare har stor betydelse för elevens lärande. Mitt resultat har stöd i Vygotskys begrepp ´den närmaste utvecklingszonen´.
|
2 |
Elevers resonemang när de i grupp arbetar med matematikuppgifter. En empirisk studie i år 5. / Students reasoning when solving mathematical tasks in group. An empirical study with 11 year old children.Smith, Lena January 2002 (has links)
<p>Mitt syfte med arbetet var att ta reda på hur elever tänker och lär när de löser olika matematikuppgifter. För att få svar på mina frågeställningar har jag valt att använda mig av litteraturstudier och empiriska studier. Jag har valt att utgå från elevernas resonemang i mina tolkningar av hur elever tänker och lär. </p><p>Ett resultat av min undersökning är att elevens sociala samspel med andra elever och lärare har stor betydelse för elevens lärande. Mitt resultat har stöd i Vygotskys begrepp ´den närmaste utvecklingszonen´.</p>
|
3 |
Stressorer i grundskolans förskoleklass : Elevers tankar om stress och vad som lindrar stress / Stressors in a preschool class in elementary school : Preschool students reasoning about stress and what relieves ithansen, martin January 2022 (has links)
Syftet är att beskriva faktorer som skapar och lindrar stress utifrån hur eleveri en förskoleklass resonerar kring stress i grundskolan. En kvalitativ ansatsanvändes för att undersöka hur elever resonerar kring stress. Studien omfattarsemistrukturerade intervjuer med tio informanter som alla går i enförskoleklass. Inför studien lade jag vikt vid att både vårdnadshavare ocheleverna kunde göra ett informerat samtycke. För att skapa godaförutsättningar för intervjun så valde jag för ett inglasat rum där annanpersonal hade insyn och eleverna sedan tidigare kände sig bekväma, för attsäkerställa ett tryggt rum under intervjun.Resultatet visar att eleverna kunde redogöra för sådant som skapar stress ochsådant som lindrar och motverkar stress. I resultatet framkommer att miljönsoch vuxna i skolan har betydelse för barnens upplevelse av stress i skolan.Resultatet är relevant då stress påverkar barns lärande. Det framkommer iresultatet hur viktigt det är att vi uppmärksammar elevers tankar kring stress.Genom att låta lek och glädje vara en ledstjärna i undervisningen, skapastrygga miljöer, där eleverna lär sig att hantera olika stressituationer. Målet äratt lärare och annan skolpersonal som förstår vilka faktorer som stressar kanmöta elevernas behov, samt motverka och lindra stress.
|
4 |
”Hon fick ju ett bättre liv sen” : En kvalitativ studie om hur tolv elever i årskurs F-3 resonerar om den normbrytande versionen av sagan om Askungen. / ”She did have a better life later on” : A qualitative study of how twelve students in grade F-3 reason about the norm-critical version of the fairy tale about Cinderella.Lindell, Agnes January 2021 (has links)
Skolan har i uppdrag att aktivt arbeta med frågor som rör kön, jämställdhet, rättigheter och möjligheter. Vidare ska skolan ge elever verktyg till att kritiskt kunna granska könsmönster samt ge elever en förståelse för hur dessa könsmönster kan begränsa människors livsvillkor (Skolverket, 2019). I skolan möter elever skönlitteratur, vilken i sin tur bidrar till att normer på ett eller annat sätt framställs. Genom didaktiska insatser i form av critical literacy-inspirerade arbetssätt kan skönlitteraturen användas som ett underlag för värdegrundsarbetet. Det är då av relevans hur barn uppfattar de normer eller normbrytande aspekter som framställs i skönlitteraturen. Studiens syfte är därför att bidra med kunskap om elevers olika sätt att resonera och relatera till en normbrytande saga genom ett Critical literacy-inspirerat didaktiskt perspektiv. Till grund för studien ligger en modern bearbetning av sagan om Askungen (Jansson & Jensfelt, 2018) vars syfte är att bryta normer. De frågeställningar som studien ämnar besvara är: · Vilka normbrytande aspekter återger elever i ett samtal om en normbrytande saga? · Vilka aspekter i en normbrytande saga kan elever relatera till sin egen verklighet? · Hur påverkas elevers resonemang om en normbrytande saga efter ett boksamtal? Studien är kvalitativ och utgörs av semistrukturerade intervjuer med 12 elever i årskurs 2 samt 3. Resultatet av studien visar vilka normbrytande aspekter elever resonerar kring. Vidare visar resultatet att gemensamt boksamtal till synes kan påverka elevers enskilda resonemang. Empirin är analyserad utifrån genusteorin samt Alkestrands (2017) definition av didaktisk potential. / Swedish school is obliged to actively work with questions concerning gender, equality, rights and opportunities. Furthermore, school shall give the students tools to critically review gender patterns and understand how gender patterns can constrain people’s living conditions (Skolverket, 2019). In school the students read fiction, which in turn contributes to how norms are produced in different ways. Through didactic efforts through critical literacy inspired working processes fiction can be used as a foundation for work with values. It is of thus of relevance how children perceive the norms or norm-breaking aspects as they are produced in fiction. The purpose of the study is therefore to contribute knowledge about students’ different ways of reasoning and relating to a norm-breaking story through a Critical literacy-inspired didactic perspective. As a basis for the study is the norm-breaking fairytale about Cinderella (Jansson & Jensfelt, 2018). The study aims to address the following questions: · Which norm-breaking aspects do the students retell in a dialogue about the norm-breaking fairytale? · Which aspects of a norm-breaking fairytale can the students relate to from their own reality? · How are the students’ reasoning affected by the norm-breaking fairytale after a literacy talk? The study is qualitative and is built on semi-structured interviews with 12 students in year 2 and 3. The result of the study shows which norm-breaking aspects the students’ reason about. Furthermore, the results show that a literacy talk seems to have an impact on the students’ reasoning. The empirical material is analyzed through gender theory together with Alkestrand’s (2017) definition of didactic potential.
|
Page generated in 0.0477 seconds