Spelling suggestions: "subject:"hemmonitorering"" "subject:"telemonitorering""
1 |
Digital hemmonitorering i vården : En kvalitativ studie av hur digital hemmonitorering upplevsav vårdgivare vid vård av kroniskt sjukaDuong, Linh January 2022 (has links)
Swedish healthcare is facing a major challenge in the future caused byhigher needs for care, large staff redundancies and increased costs.Chronically ill people who belong to a large part of the care burden arealso expected to increase. To respond to the increased burden, severalcare units around Sweden have turned to the digitalsolution. Digital homemonitoring is a digital tool used in the care of the chronic illness. Thepurpose of this report is to investigate what experiences caregivers havewith digital home monitoring in the care of the chronically ill. The carework for the chronically ill is important because it affects the results of thechronically ill person's health condition. Data collection methods usedwere qualitative interviews with healthcare professionals and reportsfrom reliable sources. The theoretical framework is based on the theorymodel: The eHealth enhanced chronic care model (eCCM) which describesvarious components and how digital tools affect care for the chronicallyill.Results from the study show both positive and negative effectswhen using digital home monitoring. When there is a willingnessfrom patients to use the system, it contributes to a positive effect onthe state of health. Which lead to an indirectly increase of thecaregiver's experience of the tool. When a patient feels reluctant touse the system, the use has a negative effect on both the patientand the caregiver. Suggestions for further research are to dofurther research on digital home monitoring, but also focus on thenegative effects to find future solutions. / Den svenska sjukvården står inför en stor utmaning i framtiden somorsakas av högre behov av vård, stora personalavgångar och ökadekostnader. Kroniskt sjuka som tillhör en stor del av vårdbelastningenförväntas även öka. I ett försök att besvara den ökade belastningen harflera vårdenheter runtom i Sverige vänt sig mot den digitala lösningen.Digital hemmonitorering är ett digitalt verktyg som används vid vård avkroniskt sjuka. Syftet med denna rapport är att undersöka vilkaerfarenheter och upplevelser vårdgivare har med digital hemmonitoreringvid vård av kroniskt sjuka. Vårdarbetet för kroniskt sjuka är viktigteftersom det påverkar resultaten av kroniskt sjukas hälsotillstånd.Datainsamlingsmetoder som användes var kvalitativa intervjuer medvårdpersonal och rapporter från tillförlitliga källor. Det teoretiskaramverket bygger på teorimodellen The eHealth enhanced chronic caremodel (eCCM) som beskriver olika komponenter och hur digitala verktygpåverkar vård vid kroniskt sjuka.Resultat från studien visar både positiva och negativa effekter vidanvändningen av digital hemmonitorering. När det finns en vilja frånpatienter att använda systemet bidrar det till en positiv effekt påhälsotillståndet. Det ökar då indirekt vårdgivarens upplevelse avverktyget. När en patient känner motvilja till att använda systemet,påverkar användningen negativt för både patienten och vårdgivaren.Förslag till vidare forskning är att forska vidare på digital hemmonitorering, men fokusera även på de negativa effekterna för attfinna framtida lösningar.
|
2 |
Digitalization of Healthcare for Heart Failure Patients: An Analysis ofthe Opportunities and Restrictions in the Implementation of Self-Monitoring Systems for Heart Failure Patients in Sweden / Digitalisering av sjukvård för hjärtsviktspatienter: En analys av möjligheter och begränsningar i implementeringen av egenmonitoreringsystem för hjärtsviktspatienter i SverigeWessén, Clara January 2022 (has links)
The Swedish government and the Swedish Association of Local Authorities and Regions, cametogether on a vision that Sweden will be the most advanced country in offering opportunities fordigitalization and e-health by the year of 2025. Self-monitoring is one aspect that can digitizeworkflow in healthcare. This master thesis sought to investigate the opportunities and restrictions when implementingself-monitoring for heart failure patients in Swedish healthcare. Starting from the holisticperspective as an analysis of the clinician’s interest and the need for self-monitoring systemsby conducting a mixed method approach. Surveys were sent out to different county councilsin Sweden working with heart failure patients, and interviews were conducted withrepresentatives from primary care, specialist care, and advanced home health care. Secondly,interviews were conducted with stakeholders from the field of implementation in order togather qualitative results on the organizational, legal, and technical influencing factors,challenges, and requirements in Swedish healthcare. The qualitative data were processedthrough thematic analysis and the quantitative data was processed through descriptive analysis. The results gathered from clinicians consisted of three areas regarding functionality demandsin self-monitoring systems. The results gathered in the aspect of implementation consisted ofthree main organizational influencing aspects, three solution models from a legal perspective,as well as three aspects related in the field of technology and IT. / Sveriges regering och SKR gick samman om en vision om att Sverige ska vara det land somhar kommit längst med att erbjuda möjligheter till digitalisering av vård till år 2025. Egenmon-itorering är en aspekt som kan digitalisera arbetsflöden i vården. Detta masterarbete ämnade att undersöka möjligheter och begränsningar vid implementeringav egenmonitorering för hjärtsviktspatienter i svensk sjukvård. En mixad metodinriktninggenomfördes, som delades upp i två huvudsakliga delar. Första delen ämnade sig till kliniker,där enkäter skickades ut till olika landsting i Sverige som arbetar med hjärtsviktspatienter,samt intervjuer som genomfördes med representanter från primärvård, specialistvård ochavancerad hemsjukvård. Den första delen ämnade till att undersöka klinikers intresse ochbehov av egenmonitorering. Den andra delen bestod av intervjuer med ämnesexperter inomimplementation och digitalisera system för svensk sjukvård. Intervjuerna medimplementationsexperterna genererade kvalitativa resultat utifrån ett organisatoriskt, juridisktoch tekniskt perspektiv. Den kvalitativa datan bearbetades genom en tematisk analys och den kvantitativa datanbearbetades genom en deskriptiv analys. Resultaten som samlats in från kliniker bestod av treområden avseende funktionalitetskrav i egenmonitoreringssystem. Resultaten som samladesin gällande implementationen i svensk sjukvård bestod av tre huvudsakliga organisatoriskapåverkande aspekter, tre lösningsmodeller ur ett juridiskt perspektiv, samt tre aspekterrelaterade till teknik och IT.
|
Page generated in 0.0615 seconds