Spelling suggestions: "subject:"0industrial etworks"" "subject:"0industrial enetworks""
21 |
Ett industriföretags omvandling : en studie av Hägglunds förändringsprocess 1922-1981 med bas i företagets produkter, relationer och resurserAnderson, Helén January 1994 (has links)
Företagets omvandling är en ständig process av utbyten med andra företag. Genom utbyte mellan företag av såväl varor och tjänster som kunskap och kompetens skapas relationer. Ett företags interaktion med andra företag utgör därmed en omvandlingskraft. En annan drivkraft utgör den interna kompetensomvandlingen av resurser inom ett företag. Företaget är en organisation av individer som drivs av sina uppfattningar och det egna företaget och de omgivande företagen. Teknikfaktorn är också en betydelsefull förändringskraft för industriföretag. Den beaktas genom företagets produkter som ses som "bärare" av omvandling. Med utgångspunkt från verkstadsföretagets produkter söker författaren skapa en helhetsförståelse för hur företaget AB Hägglund & Söner förändrats över lång tid. I avhandlingen ingår också "En produkthistoria", den separat publicerade empiriska delen som beskriver AB Hägglund & Söner från 1922 till 1981.
|
22 |
Ett industriföretags omvandling : en studie av Hägglunds förändringsprocess 1922-1981 med bas i företagets produkter, relationer och resurserAnderson, Helén January 1994 (has links)
Företagets omvandling är en ständig process av utbyten med andra företag. Genom utbyte mellan företag av såväl varor och tjänster som kunskap och kompetens skapas relationer. Ett företags interaktion med andra företag utgör därmed en omvandlingskraft. En annan drivkraft utgör den interna kompetensomvandlingen av resurser inom ett företag. Företaget är en organisation av individer som drivs av sina uppfattningar och det egna företaget och de omgivande företagen. Teknikfaktorn är också en betydelsefull förändringskraft för industriföretag. Den beaktas genom företagets produkter som ses som "bärare" av omvandling. Med utgångspunkt från verkstadsföretagets produkter söker författaren skapa en helhetsförståelse för hur företaget AB Hägglund & Söner förändrats över lång tid. I avhandlingen ingår också "En produkthistoria", den separat publicerade empiriska delen som beskriver AB Hägglund & Söner från 1922 till 1981. / <p>Utgör jämte förf:s: En produkthistoria! diss. Stockholm : Handelshögsk</p>
|
23 |
Uma arquitetura baseada em agentes para configura??o din?mica de aplica??es inteligentes em ambiente foundation fieldbusMachado, Vinicius Ponte 11 December 2009 (has links)
Made available in DSpace on 2014-12-17T14:54:53Z (GMT). No. of bitstreams: 1
ViniciusPM.pdf: 1794851 bytes, checksum: 2a77c7f1b263be186ffa64cbc38b4cc3 (MD5)
Previous issue date: 2009-12-11 / Coordena??o de Aperfei?oamento de Pessoal de N?vel Superior / The industrial automation is directly linked to the development of information tecnology. Better hardware solutions, as well as improvements in software development methodologies make possible the rapid growth of the productive process control. In this thesis, we propose an architecture that will allow the joining of two technologies in hardware (industrial network) and software field (multiagent systems). The objective of this proposal is to join those technologies in a multiagent architecture to allow control strategies implementations in to field devices. With this, we intend develop an agents architecture to detect and solve problems which may occur in the industrial network environment. Our work ally machine learning with industrial context, become proposed multiagent architecture adaptable to unfamiliar or unexpected production environment. We used neural networks and presented an allocation strategies of these networks in industrial network field devices. With this we intend to improve decision support at plant level and allow operations human intervention independent / A automa??o industrial est? diretamente ligada ao crescimento da tecnologia da informa??o. Tanto as melhorias em solu??es de hardware quanto o aprimoramento em metodologias de desenvolvimento de software propiciaram o crescimento do controle do processo produtivo ao longo dos anos. Nesta tese, propomos uma arquitetura que permitir? a uni?o de duas tecnologias no ?mbito de hardware (redes industriais) e software (sistemas multiagente). O objetivo de nossa proposta ? unir essas tecnologias em uma arquitetura multiagente para permitir implementa??o de aplica??es inteligentes nos dispositivos de campo. Com isso pretendemos fazer que os agentes possam detectar e apontar solu??es para problemas encontrados no ambiente de rede industrial. Este trabalho ainda alia a aprendizagem de m?quina ao contexto industrial, permitindo dessa forma que a arquitetura de agentes proposta possa se tornar adapt?vel a um contexto de produ??o desconhecido ou inesperado. Para isso, utilizamos redes neurais e mostramos uma estrat?gia para aloca??o destas redes em dispositivos da rede industrial. Pretendemos assim viabilizar uma melhoria no suporte a decis?o em ocorr?ncias no n?vel de planta auxiliando os operadores na detec??o e corre??o de problemas e falhas
|
24 |
Arquitetura de controladores fuzzy em redes foundation fieldbusMartins, Daniel Lopes 14 February 2011 (has links)
Made available in DSpace on 2014-12-17T14:55:49Z (GMT). No. of bitstreams: 1
DanielLM_DISSERT.pdf: 2854264 bytes, checksum: 7dab37a82a8722342102681fd9fbdda2 (MD5)
Previous issue date: 2011-02-14 / Conselho Nacional de Desenvolvimento Cient?fico e Tecnol?gico / Foundation Fieldbus Industrial networks are the high standard technology which allows
users to create complex control logic and totally decentralized. Although being so
advanced, they still have some limitations imposed by their own technology.
Attempting to solve one of these limitations, this paper describes how to design a
Fuzzy controller in a Foundation Fieldbus network using their basic elements of programming,
the functional blocks, so that the network remains fully independent of other
devices other than the same instruments that constitute it.
Moreover, in this work was developed a tool that aids this process of building the
Fuzzy controller, setting the internal parameters of functional blocks and informing how
many and which blocks should be used for a given structure.
The biggest challenge in creating this controller is exactly the choice of blocks and
how to arrange them in order to effectuate the same functions of a Fuzzy controller implemented
in other kind of environment. The methodology adopted was to divide each
one of the phases of a traditional Fuzzy controller and then create simple structures with
the functional blocks to implement them.
At the end of the work, the developed controller is compared with a Fuzzy controller
implemented in a mathematical program that it has a proper tool for the development and
implementation of Fuzzy controllers, obtaining comparatives graphics of performance
between both / As redes industriais Foundation Fieldbus s?o redes com alto padr?o de tecnologia que
permitem que usu?rios criem l?gicas de controle complexas e totalmente descentralizadas.
Mesmo sendo t?o avan?adas, elas ainda possuem algumas limita??es impostas pela
sua pr?pria tecnologia.
Tentando solucionar uma destas limita??es, este trabalho descreve como estruturar
um controlador Fuzzy dentro de uma rede Foundation Fieldbus utilizando seus elementos
b?sicos de programa??o, os blocos funcionais, de forma que a rede continue sendo totalmente
independente de qualquer outro dispositivo que n?o os pr?prios instrumentos que
a constituem.
Al?m disso, no decorrer do trabalho foi desenvolvida uma ferramenta que auxilia
este processo de constru??o do controlador Fuzzy, configurando os par?metros internos
aos blocos funcionais e informando quantos e quais blocos devem ser utilizados para
determinada estrutura.
O maior desafio em criar este controlador est? justamente na escolha dos blocos e
em como arranj?-los de forma a efetuarem as mesmas fun??es de um controlador Fuzzy
implementado em outro tipo de ambiente. A metodologia adotada foi dividir cada uma
das fases de um controlador Fuzzy tradicional e ent?o criar estruturas simples com os
blocos funcionais para implement?-las.
Ao final do trabalho, o controlador desenvolvido ? comparado com um controlador
Fuzzy implementado em uma programa matem?tico que possui uma ferramenta pr?pria
para cria??o e execu??o de controladores Fuzzy, obtendo gr?ficos comparativos de desempenho
entre ambos
|
25 |
Uma metodologia para modelagem e avalia??o da dependabilidade de redes industriais sem fioSilva, Ivanovitch Medeiros Dantas da 21 January 2013 (has links)
Made available in DSpace on 2014-12-17T14:55:09Z (GMT). No. of bitstreams: 1
IvanovitchMDS_TESE_Capa_ate_pag78.pdf: 3947167 bytes, checksum: ce8af4212a09f9d5cf62d132879a91d3 (MD5)
Previous issue date: 2013-01-21 / Coordena??o de Aperfei?oamento de Pessoal de N?vel Superior / Ensuring the dependability requirements is essential for the industrial applications
since faults may cause failures whose consequences result in economic losses, environmental
damage or hurting people. Therefore, faced from the relevance of topic, this thesis
proposes a methodology for the dependability evaluation of industrial wireless networks
(WirelessHART, ISA100.11a, WIA-PA) on early design phase. However, the proposal
can be easily adapted to maintenance and expansion stages of network. The proposal uses
graph theory and fault tree formalism to create automatically an analytical model from
a given wireless industrial network topology, where the dependability can be evaluated.
The evaluation metrics supported are the reliability, availability, MTTF (mean time to failure),
importance measures of devices, redundancy aspects and common cause failures. It
must be emphasized that the proposal is independent of any tool to evaluate quantitatively
the target metrics. However, due to validation issues it was used a tool widely accepted
on academy for this purpose (SHARPE). In addition, an algorithm to generate the minimal
cut sets, originally applied on graph theory, was adapted to fault tree formalism
to guarantee the scalability of methodology in wireless industrial network environments
(< 100 devices). Finally, the proposed methodology was validate from typical scenarios
found in industrial environments, as star, line, cluster and mesh topologies. It was also
evaluated scenarios with common cause failures and best practices to guide the design
of an industrial wireless network. For guarantee scalability requirements, it was analyzed
the performance of methodology in different scenarios where the results shown the
applicability of proposal for networks typically found in industrial environments / Garantir os requisitos de dependabilidade ? fundamental para as aplica??es industriais,
onde falhas podem conduzir a defeitos cujas consequ?ncias impactam em preju?zos
econ?micos e principalmente danos ambientais e riscos aos operadores. Assim, diante da
relev?ncia do tema, esta tese prop?em uma metodologia para an?lise da dependabilidade
de redes industriais sem fio (WirelessHART, ISA100.11a, WIA-PA) ainda na fase de projeto.
Entretanto, a proposta pode ser facilmente estendida para as fases de manuten??o
e expans?o da rede. A proposta utiliza a teoria de grafos e o formalismo de ?rvores de
Falhas para criar automaticamente um modelo anal?tico a partir de uma dada topologia
de rede industrial sem fio, onde a dependabilidade possa ser avaliada. As m?tricas de
avalia??o suportadas compreendem confiabilidade, disponibilidade e MTTF (tempo m?dio
para falha) da rede, como tamb?m medidas de import?ncia dos dispositivos, aspectos
de redund?ncia e defeitos em modo comum. Ressalta-se que a proposta independe de
qualquer ferramenta para analisar quantitativamente as m?tricas visadas. Contudo, para
prop?sito de valida??o da proposta utilizou-se uma ferramenta amplamente aceita na academia
para esse fim (SHARPE). Adicionalmente, um algoritmo para gera??o dos cortes
m?nimos originalmente aplicado na teoria de grafos foi adaptado para o formalismo das
?rvores de Falhas com o objetivo de garantir escalabilidade da metodologia ?s redes industriais
sem fio (< 100 dispositivos). Finalmente, a metodologia proposta foi validada a
partir de cen?rios t?picos encontrados em ambientes industriais, como topologias estrela,
linha, cluster e mesh. Foram tamb?m avaliados cen?rios com defeitos em modo comum
e um conjunto de pol?ticas a serem seguidas na cria??o de uma rede industrial sem fio.
Para garantir aspectos de escalabilidade, uma an?lise de desempenho foi conduzida, onde
pode-se observar a aplicabilidade da metodologia para as redes tipicamente encontradas
em ambientes industriais
|
26 |
An?lise de desempenho de estrat?gias de retransmiss?o para o mecanismo HCCA do padr?o de redes sem fio IEEE 802.11eViegas, Carlos Manuel Dias 03 July 2009 (has links)
Made available in DSpace on 2014-12-17T14:55:35Z (GMT). No. of bitstreams: 1
CarlosMDV.pdf: 1914852 bytes, checksum: a7e99d6b563c17f13d6bf2747cf54976 (MD5)
Previous issue date: 2009-07-03 / Coordena??o de Aperfei?oamento de Pessoal de N?vel Superior / This paper presents the performanee analysis of traffie retransmission algorithms pro?posed to the HCCA medium aeeess meehanism of IEEE 802.11 e standard applied to industrial environmen1. Due to the nature of this kind of environment, whieh has eleetro?magnetic interferenee, and the wireless medium of IEEE 802.11 standard, suseeptible to such interferenee, plus the lack of retransmission meehanisms, refers to an impraetieable situation to ensure quality of service for real-time traffic, to whieh the IEEE 802.11 e stan?dard is proposed and this environment requires. Thus, to solve this problem, this paper proposes a new approach that involves the ereation and evaluation of retransmission al-gorithms in order to ensure a levei of robustness, reliability and quality of serviee to the wireless communication in such environments. Thus, according to this approaeh, if there is a transmission error, the traffie scheduler is able to manage retransmissions to reeo?ver data 10s1. The evaluation of the proposed approaeh is performed through simulations, where the retransmission algorithms are applied to different seenarios, whieh are abstrae?tions of an industrial environment, and the results are obtained by using an own-developed network simulator and compared with eaeh other to assess whieh of the algorithms has better performanee in a pre-defined applieation / Este trabalho apresenta a an?lise de desempenho de algoritmos de retransmiss?o de tr?fego propostos para o mecanismo de acesso ao meio HCCA do padr?o IEEE 802.11 e aplicados ao ambiente industrial. Devido ? natureza deste tipo de ambiente, que pos?sui interfer?ncias eletromagn?ticas, e ? do meio de transmiss?o sem fio do padr?o IEEE 802.11, suscept?vel a tais interfer?ncias, em conjunto com a aus?ncia de mecanismos de retransmiss?o, remete a uma situa??o impratic?vel para garantias de qualidade de servi?o ao tr?fego de tempo real, ao qual o padr?o IEEE 802.11 e se prop?e e este tipo de ambiente requer. Desta forma, para resolver este problema, este trabalho prop?e uma nova abordagem que engloba a cria??o e avalia??o de algoritmos de retransmiss?o com o intuito de garantir um nivel de robustez, confiabilidade e qualidade de servi?o ? comunica???o sem fio presente em tais ambientes. Assim, de acordo com esta abordagem, em caso de erros na transmiss?o, o escalonador de tr?fego poder? gerenciar retransmiss?es para que os dados perdidos possam ser recuperados. A avalia??o da abordagem proposta ? realizada atrav?s de simula??es, onde os algoritmos de retransmiss?o s?o aplicados a diferentes cen?rios, que s?o abstra??es de um ambiente industrial, e os resultados dessa avalia??o s?o obtidos com o aux?lio de um simulador de redes desenvolvido e compa?rados entre si para avaliar qual dos algoritmos possui melhor efici?ncia em determinada aplica??o
|
27 |
Wireless Networking in Future Factories: Protocol Design and Evaluation StrategiesNaumann, Roman 17 January 2020 (has links)
Industrie-4.0 bringt eine wachsende Nachfrage an Netzwerkprotokollen mit sich, die es erlauben, Informationen vom Produktionsprozess einzelner Maschinen zu erfassen und verfügbar zu machen. Drahtlose Übertragung erfüllt hierbei die für industrielle Anwendungen benötigte Flexibilität, kann in herausfordernden Industrieumgebungen aber nicht immer zeitnahe und zuverlässige Übertragung gewährleisten. Die Beiträge dieser Arbeit behandeln schwerpunktmäßig Protokollentwurf und Protokollevaluation für industrielle Anwendungsfälle. Zunächst identifizieren wir Anforderungen für den industriellen Anwendungsfall und leiten daraus konkrete Entwufskriterien ab, die Protokolle erfüllen sollten. Anschließend schlagen wir Protokollmechanismen vor, die jene Entwurfskriterien für unterschiedliche Arten von Protokollen umsetzen, und die in verschiedenem Maße kompatibel zu existierenden Netzwerken und existierender Hardware sind: Wir zeigen, wie anwendungsfallspezifische Priorisierung von Netzwerkdaten dabei hilft, zuverlässige Übertragung auch unter starken Störeinflüssen zu gewährleisten, indem zunächst eine akkurate Vorschau von Prozessinformationen übertragen wird. Für deren Fehler leiten wir präziser Schranken her. Ferner zeigen wir, dass die Fairness zwischen einzelnen Maschinen durch Veränderung von Warteschlangen verbessert werden kann, wobei hier ein Teil der Algorithmen von Knoten innerhalb des Netzwerks durchgeführt wird. Ferner zeigen wir, wie Network-Coding zu unserem Anwendungsfall beitragen kann, indem wir spezialisierte Kodierungs- und Dekodierungsverfahren einführen. Zuletzt stellen wir eine neuartige Softwarearchitektur und Evaluationstechnik vor, die es erlaubt, potentiell proprietäre Protokollimplementierungen innerhalb moderner diskreter Ereignissimulatoren zu verwenden. Wir zeigen, dass unser vorgeschlagener Ansatz ausreichend performant für praktische Anwendungen ist und, darüber hinaus, die Validität von Evaluationsergebnissen gegenüber existierenden Ansätzen verbessert. / As smart factory trends gain momentum, there is a growing need for robust information transmission protocols that make available sensor information gathered by individual machines. Wireless transmission provides the required flexibility for industry adoption but poses challenges for timely and reliable information delivery in challenging industrial environments. This work focuses on to protocol design and evaluation aspects for industrial applications. We first introduce the industrial use case, identify requirements and derive concrete design principles that protocols should implement. We then propose mechanisms that implement these principles for different types of protocols, which retain compatibility with existing networks and hardware to varying degrees: we show that use-case tailored prioritization at the source is a powerful tool to implement robustness against challenged connectivity by conveying an accurate preview of information from the production process. We also derive precise bounds for the quality of that preview. Moving parts of the computational work into the network, we show that reordering queues in accordance with our prioritization scheme improves fairness among machines. We also demonstrate that network coding can benefit our use case by introducing specialized encoding and decoding mechanisms. Last, we propose a novel architecture and evaluation techniques that allows incorporating possibly proprietary networking protocol implementations with modern discrete event network simulators, rendering, among others, the adaption of protocols to specific industrial use cases more cost efficient. We demonstrate that our approach provides sufficient performance and improves the validity of evaluation results over the state of the art.
|
28 |
Byggvaruhuskedjors kravställningar på sina leverantörer En studie av bygghandeln i Sverige / DIY and building material retailers demands on their suppliers A study of the DIY and building material market in SwedenFransson, Daniel January 2004 (has links)
<p>Denna studie utreder vilka funktioner och roller som byggvaruhuskedjor efterfrågar att deras leverantörer från träindustrin bör ha i marknadskanalen. Vidare förklaras hur dessa leverantörer bör agera för att möta dessa krav och förväntningar. Sålunda skapas gynnsamma utvecklingsmöjligheter av nya produktlösningar för att svara upp till nya krav på teknik och produktutveckling för att öka försäljningen av trävaror till de viktiga GDS (Gör-Det-Själv)- och byggmaterialmarknaderna i både Sverige och Europa. Byggvaruhuskedjorna anser att träindustrin har ett alldeles för stort produktions- och volymfokus och inriktar sig för mycket på export av trävaror. Byggvaruhuskedjor efterfrågar alltmer en leverantör från träindustrin med en hög anpassningsförmåga som kan medverka i kedjans utvecklingsarbete och som samtidigt har stor lyhördhet gentemot marknadens behov och har möjlighet att göra anpassningar till lokala GDS- och byggmaterialmarknader. Leverantörer från träindustrin måste sålunda gå ifrån produktions- och volymfokusering till kundutveckling och kundfokus. Deras produktivitetsutveckling och samarbetsvillighet har en stor betydelse för att generera en välfungerande interaktion med sina kunder. Sålunda kan en koppling mellan deras egen produktion och deras kunders behov utvecklas. Det kommer sannolikt att bli mycket kostsamt och svårt för träindustrin att försöka bearbeta den svenska och europeiska marknaderna utan att använda byggvaruhuskedjorna som marknadskanal. Byggvaruhuskedjornas ökade konsumentfokus och riktade marknadsföring medför enligt dem själva en expansion av marknaden samtidigt som prismedvetenheten och kraven från GDS- och byggmaterialmarknaderna ökar. Byggvaruhuskedjorna verkar alltmer fungera som systemintegratör och anser själva att de känner av en större makt gentemot sina leverantörer. Byggvaruhuskedjorna förefaller dock svårare att definiera som antigen mega-retailers eller category-killers. Branschgränserna blir alltmer oklara och det blir sålunda svårare att avgöra vilka företag som specifikt kan klassificeras att tillhöra bygghandeln Den nationella bygghandeln blir samtidigt alltmer internationell och sammanfattningsvis verkar en marknadskanal med nya funktioner och strukturer att utvecklas.</p>
|
29 |
Byggvaruhuskedjors kravställningar på sina leverantörer En studie av bygghandeln i Sverige / DIY and building material retailers demands on their suppliers A study of the DIY and building material market in SwedenFransson, Daniel January 2004 (has links)
Denna studie utreder vilka funktioner och roller som byggvaruhuskedjor efterfrågar att deras leverantörer från träindustrin bör ha i marknadskanalen. Vidare förklaras hur dessa leverantörer bör agera för att möta dessa krav och förväntningar. Sålunda skapas gynnsamma utvecklingsmöjligheter av nya produktlösningar för att svara upp till nya krav på teknik och produktutveckling för att öka försäljningen av trävaror till de viktiga GDS (Gör-Det-Själv)- och byggmaterialmarknaderna i både Sverige och Europa. Byggvaruhuskedjorna anser att träindustrin har ett alldeles för stort produktions- och volymfokus och inriktar sig för mycket på export av trävaror. Byggvaruhuskedjor efterfrågar alltmer en leverantör från träindustrin med en hög anpassningsförmåga som kan medverka i kedjans utvecklingsarbete och som samtidigt har stor lyhördhet gentemot marknadens behov och har möjlighet att göra anpassningar till lokala GDS- och byggmaterialmarknader. Leverantörer från träindustrin måste sålunda gå ifrån produktions- och volymfokusering till kundutveckling och kundfokus. Deras produktivitetsutveckling och samarbetsvillighet har en stor betydelse för att generera en välfungerande interaktion med sina kunder. Sålunda kan en koppling mellan deras egen produktion och deras kunders behov utvecklas. Det kommer sannolikt att bli mycket kostsamt och svårt för träindustrin att försöka bearbeta den svenska och europeiska marknaderna utan att använda byggvaruhuskedjorna som marknadskanal. Byggvaruhuskedjornas ökade konsumentfokus och riktade marknadsföring medför enligt dem själva en expansion av marknaden samtidigt som prismedvetenheten och kraven från GDS- och byggmaterialmarknaderna ökar. Byggvaruhuskedjorna verkar alltmer fungera som systemintegratör och anser själva att de känner av en större makt gentemot sina leverantörer. Byggvaruhuskedjorna förefaller dock svårare att definiera som antigen mega-retailers eller category-killers. Branschgränserna blir alltmer oklara och det blir sålunda svårare att avgöra vilka företag som specifikt kan klassificeras att tillhöra bygghandeln Den nationella bygghandeln blir samtidigt alltmer internationell och sammanfattningsvis verkar en marknadskanal med nya funktioner och strukturer att utvecklas.
|
Page generated in 0.0626 seconds