Spelling suggestions: "subject:"markkemi"" "subject:"barkkemi""
1 |
Organic chlorine and chloride in soil /Johansson, Emma, January 1900 (has links)
Diss. (sammanfattning) Linköping : Univ., 2000. / Härtill 5 uppsatser.
|
2 |
Chlorine transport in a small catchment /Svensson, Teresia, January 2006 (has links)
Diss. (sammanfattning) Linköping : Linköpings universitet, 2006. / Härtill 5 uppsatser.
|
3 |
Ammonia-oxidising bacteria in soil : studies of diversity and abundance using 16S rRNA gene analysis /Hermansson, Anna, January 1900 (has links) (PDF)
Diss. (sammanfattning) Linköping : Univ., 2001. / Härtill 4 uppsatser.
|
4 |
Nitrification and nitrifying bacterial communities in coniferous forest soils : effects of liming and clear-cutting /Bäckman, Jenny, January 2003 (has links) (PDF)
Diss. (sammanfattning) Linköping : Univ., 2003. / Härtill 4 uppsatser.
|
5 |
Kvävestatus och risk för nitrifikation i två avverkade skogsområden i HallandBeckman, Marie January 2005 (has links)
<p>Nitrogen deposition leads to environmental damage in areas where the nitrogen deposition is high. Southwest Sweden receives an annual nitrogen deposition of up to 20 kg N/ha. Nitrogen that is not assimilated by the vegetation is accumulated in the soil, which may lead to nitrogen saturation and an elevated risk of nitrogen leaching. Nitrogen leaching from forest areas in southern Sweden has proven to be higher than from agricultural areas, which have been thought to be the main contributors to elevated nitrogen levels in rivers and lakes. The amount of nitrogen that leaches depends on the fraction of the total nitrogen in the soil that consists of nitrate, since nitrate is easily transported through the soil. Nitrogen leaching increases after clear-cutting since the uptake by vegetation is greatly reduced.</p><p>In this study the soil chemistry of two clear-cut spruce stands in Halland, in southwest Sweden, has been analyzed. A previous study in these areas has indicated higher nitrate concentrations in the groundwater in one of the areas and thus a greater nitrogen leaching. Nitrogen deposition in the two areas is estimated to be the same and therefore the soil chemistry has been analyzed to evaluate if differences in the soil can have resulted in differences in the nitrate concentration in the groundwater. The hypothesis is that the area with higher nitrate concentrations in the groundwater has properties more favorable for nitrification, which would be especially apparent in a lower carbon to nitrogen ratio. The pH and storage of nitrate, ammonium, total carbon, total nitrogen and exchangeable cations was analyzed in soil samples from both areas. In addition, a study of stand properties and previous use of the areas was made.</p><p>The analyses performed in this study indicate that the soil properties could not explain the differences in nitrate concentration in the groundwater. The differences found between the areas were that the area with lower nitrate concentrations in the groundwater had higher nitrate and ammonium concentrations and higher pH in the soil. The reason for this might be that the soil in this area has larger capacity to bind elements. The fact that the soil samples were sampled during different seasons probably had a major effect on these results. The history and stand properties of the two areas were similar. According to site index one area was more fertile, which benefits nitrification. This fact was not confirmed by the analyses, but it probably caused the nitrification rate to be higher in this area.</p> / <p>Det stora nedfallet av föroreningar i form av kväve i framförallt sydvästra Sverige leder till försurning och övergödning av både skogsmarker och vattendrag. Kvävedepositionen i södra Sverige kan uppgå till 20 kg N/ha och år. Det kväve som inte tas upp av vegetationen ackumuleras i marken som efterhand riskerar att bli kvävemättad vilket ökar risken för kväveutlakning. Kväveutlakningen från svenska skogsmarker har visat sig kunna vara i samma storleksordning som från jordbruksmarker som anses vara en av de största orsakerna till ökande kvävehalter i sjöar och vattendrag. Kväveutlakningens storlek beror till stor del på hur stor del av markens kväveförråd som finns i den oorganiska formen nitrat eftersom den är en lättrörlig jon. Efter skogsavverkning ökar nitratutlakningen betydligt på grund av att det finns väldigt lite vegetation kvar som tar upp kväveföreningarna.</p><p>I den här studien har markkemin i två avverkade granskogsområden i Halland undersökts. Tidigare studier i dessa två områden har visat att halterna av nitrat var högre i grundvattnet i det ena området än i det andra, och således var även nitratutlakningen större i detta område. Eftersom kvävedepositionen anses vara densamma i de två områdena har markemin undersökts för att finna skillnader där som kan förklara de olika nitratnivåerna i grundvattnet. Hypotesen var att det ena området skulle ha mer gynnsamma förhållanden för nitrifikation, framförallt en lägre C/N-kvot. Markens förråd av nitrat- och ammoniumkväve, totalkol, totalkväve, utbytbara katjoner samt pH undersöktes i båda områdena. En studie av områdenas historia gjordes även för att kunna utesluta skillnader där som kunde ge upphov till skillnaden i nitrat i grundvattnet.</p><p>Slutsatsen som kan dras från studien är att de analyserade egenskaperna inte visade på mer gynnsamma förhållanden för nitrifikation i det ena området än i det andra. Ingen skillnad i C/N-kvot uppmättes. Skillnaderna som hittades var att området med lägst halter av nitrat i grundvattnet hade högst halter av oorganiskt kväve i marken och högre pH. Att nitrathalterna var högre i grundvattnet men inte i marken kan ha sin förklaring i att marken i det ena området har större förmåga att binda till sig kväve vilket gör att det inte lika lätt kommer ut i grundvattnet. Antagligen spelade det stor roll för dessa resultat att jordproven tagits vid olika årstider. Undersökningen av tidigare användningsområde i skogarna visade att de hade en tämligen liknade historia. Det ena området har enligt ståndortsindex högre bördighet vilket gynnar nitrifikation. Detta framgick dock inte av analyserna men är antagligen orsaken till de högre nitrathalterna i grundvattnet i detta område.</p>
|
6 |
Kvävestatus och risk för nitrifikation i två avverkade skogsområden i HallandBeckman, Marie January 2005 (has links)
Nitrogen deposition leads to environmental damage in areas where the nitrogen deposition is high. Southwest Sweden receives an annual nitrogen deposition of up to 20 kg N/ha. Nitrogen that is not assimilated by the vegetation is accumulated in the soil, which may lead to nitrogen saturation and an elevated risk of nitrogen leaching. Nitrogen leaching from forest areas in southern Sweden has proven to be higher than from agricultural areas, which have been thought to be the main contributors to elevated nitrogen levels in rivers and lakes. The amount of nitrogen that leaches depends on the fraction of the total nitrogen in the soil that consists of nitrate, since nitrate is easily transported through the soil. Nitrogen leaching increases after clear-cutting since the uptake by vegetation is greatly reduced. In this study the soil chemistry of two clear-cut spruce stands in Halland, in southwest Sweden, has been analyzed. A previous study in these areas has indicated higher nitrate concentrations in the groundwater in one of the areas and thus a greater nitrogen leaching. Nitrogen deposition in the two areas is estimated to be the same and therefore the soil chemistry has been analyzed to evaluate if differences in the soil can have resulted in differences in the nitrate concentration in the groundwater. The hypothesis is that the area with higher nitrate concentrations in the groundwater has properties more favorable for nitrification, which would be especially apparent in a lower carbon to nitrogen ratio. The pH and storage of nitrate, ammonium, total carbon, total nitrogen and exchangeable cations was analyzed in soil samples from both areas. In addition, a study of stand properties and previous use of the areas was made. The analyses performed in this study indicate that the soil properties could not explain the differences in nitrate concentration in the groundwater. The differences found between the areas were that the area with lower nitrate concentrations in the groundwater had higher nitrate and ammonium concentrations and higher pH in the soil. The reason for this might be that the soil in this area has larger capacity to bind elements. The fact that the soil samples were sampled during different seasons probably had a major effect on these results. The history and stand properties of the two areas were similar. According to site index one area was more fertile, which benefits nitrification. This fact was not confirmed by the analyses, but it probably caused the nitrification rate to be higher in this area. / Det stora nedfallet av föroreningar i form av kväve i framförallt sydvästra Sverige leder till försurning och övergödning av både skogsmarker och vattendrag. Kvävedepositionen i södra Sverige kan uppgå till 20 kg N/ha och år. Det kväve som inte tas upp av vegetationen ackumuleras i marken som efterhand riskerar att bli kvävemättad vilket ökar risken för kväveutlakning. Kväveutlakningen från svenska skogsmarker har visat sig kunna vara i samma storleksordning som från jordbruksmarker som anses vara en av de största orsakerna till ökande kvävehalter i sjöar och vattendrag. Kväveutlakningens storlek beror till stor del på hur stor del av markens kväveförråd som finns i den oorganiska formen nitrat eftersom den är en lättrörlig jon. Efter skogsavverkning ökar nitratutlakningen betydligt på grund av att det finns väldigt lite vegetation kvar som tar upp kväveföreningarna. I den här studien har markkemin i två avverkade granskogsområden i Halland undersökts. Tidigare studier i dessa två områden har visat att halterna av nitrat var högre i grundvattnet i det ena området än i det andra, och således var även nitratutlakningen större i detta område. Eftersom kvävedepositionen anses vara densamma i de två områdena har markemin undersökts för att finna skillnader där som kan förklara de olika nitratnivåerna i grundvattnet. Hypotesen var att det ena området skulle ha mer gynnsamma förhållanden för nitrifikation, framförallt en lägre C/N-kvot. Markens förråd av nitrat- och ammoniumkväve, totalkol, totalkväve, utbytbara katjoner samt pH undersöktes i båda områdena. En studie av områdenas historia gjordes även för att kunna utesluta skillnader där som kunde ge upphov till skillnaden i nitrat i grundvattnet. Slutsatsen som kan dras från studien är att de analyserade egenskaperna inte visade på mer gynnsamma förhållanden för nitrifikation i det ena området än i det andra. Ingen skillnad i C/N-kvot uppmättes. Skillnaderna som hittades var att området med lägst halter av nitrat i grundvattnet hade högst halter av oorganiskt kväve i marken och högre pH. Att nitrathalterna var högre i grundvattnet men inte i marken kan ha sin förklaring i att marken i det ena området har större förmåga att binda till sig kväve vilket gör att det inte lika lätt kommer ut i grundvattnet. Antagligen spelade det stor roll för dessa resultat att jordproven tagits vid olika årstider. Undersökningen av tidigare användningsområde i skogarna visade att de hade en tämligen liknade historia. Det ena området har enligt ståndortsindex högre bördighet vilket gynnar nitrifikation. Detta framgick dock inte av analyserna men är antagligen orsaken till de högre nitrathalterna i grundvattnet i detta område.
|
7 |
Runsa - A hilltop settlement during the Migration Period : Distinguishing spatiality and organization through analyzing chemical imprints of daily activitiesAndersson, Christoffer January 2012 (has links)
Archaeologists have long noted the striking monumentality and large-scale efforts behind the Iron Age hilltop settlements. Yet, because of limited excavations, they represent a controversial part of the Migration Period society and much of their function remains hidden. This paper deals with questions concerning the inner organization and activities that took place within the Iron Age hilltop settlement at Runsa. The study is linked to the ongoing project ”Runsa fornborg –En befast centralplats i ostra Malardalen under folkvandringstid” which aims to investigate the socio-political functions of Runsa. In an attempt to establish a nuanced picture and distinguish space use within the hilltop settlement, a multi-variable approach is used. Alongside more traditional methods, element analysis by atomic absorption spectrophotometer (AAS) and lipid analysis by gas chromatography-mass spectrometry (GC-MS) is emphasized.
|
8 |
Bed filters for phosphorus removal in on-site wastewater treatment : Removal mechanisms and sustainabilityEveborn, David January 2010 (has links)
<p>For many surface waters, phosphorus (P) leaching is a serious problem that should be minimized to prevent eutrophication. In Sweden there is a demand for physical and technical development of high-performance P removal techniques to reduce phosphorus leaching from on-site wastewater treatment systems to the Baltic Sea. However, although these systems are designed to reduce eutrophication there are also other environmental impacts to be considered when implementing them in on-site systems; energy use and global warming potential are two examples. This study has investigated several bed filter materials (reactive media and natural soils) for their total environmental impact (in commercial applications) as well as for the predominating chemical phosphorus removal mechanisms. The use of life cycle assessment revealed that several reactive bed filters are relatively energy-consuming due to the material manufacturing process. Characterization of phosphorus compounds in used reactive media provided evidence for calcium phosphate precipitation as the predominating P removal mechanism in alkaline filter materials. However, in soil treatment systems with noncalcareous soils, batch experiments and extractions suggested that aluminium compounds were important for P removal. According to mass balance calculations that compared accumulated P with the estimated P load in a soil treatment system, the long term P removal capacity was very low; only 6.4 % of the applied phosphorus had been removed during 16 years of operation.</p>
|
9 |
Organiska horisontens kemi som en indikator på in- och utströmningsförhållanden i skogsmark / Chemistry of the organic horizon as an indicator of recharge and discharge conditions in a forested hillslopeGöransson, Elisabet January 1995 (has links)
Att man förstår mark- och grundvattenflöde är en förutsättning för förståelsen av ämnestransport genom skogsmark. Ståndortskarteringen har inte möjlighet att mäta grundvattenflödet på sina provytor med t ex totalpotentialmätningar utan behöver en alternativ metod. Syftet med detta arbete var att skapa en multivariat klassificeringsmodell för klassificering av grundvattenförhållandena i en skogssluttning söder om Tärnsjö i norra Uppland. Modellen bygger på principalkomponentanalys av olika kemiska variabler i det fasta organiska materialet i den organiska horisonten. De kemiska variablerna som användes var; pH(H2O), pH(BaCl2), andel C, S och N i det organiska materialet, den procentuella andelen Al3+, H+, Ca2+, Mg2+, K+ och Na+ på utbyteskomplexen, CECeff och andel organiskt material i proven. Principalkomponentanalysen tyder på att (1) inströmningsområdet karaktäriserades av lågt pH, låga Na+-halter och relativt höga K+-halter, (2) det omättade utströmningsområdet karaktäriserades av höga Al3+-halter, och (3) det näst intill mättade utströmningsområdet karaktäriserades av höga Na+-, Ca2+- och Mg2+-halter som gav högre pH-värden samt högre andel av S och N i det organiska materialet. Undersökningen tyder på att grundvattenförhållandena i en barrskogssluttning har stor betydelse för de kemiska egenskaperna hos markens organiska horisont. Informationen man får från markkemiska analyser gör det möjligt att med hjälp av kemiska variabler klassificera graden av in- respektive utströmningsförhållanden. Den multivariata klassificeringsmodell som skapades i denna undersökning ger en riktlinje för hur en generell klassificeringsmodell för indikationer av grundvattenförhållanden kan konstrueras. Den generella klassificeringsmodellen är ett alternativ till t ex totalpotentialmätningar eftersom klassificeringsmodellen varken behöver ske på plats eller mätas i tidsserier. Vidare kan klassificeringsmodellen tillämpas på redan existerande markkemiska analyser. / A thorough understanding of soil water and groundwater flow is necessary to understand the transport of elements in forest soils. The National Forest Soil and Vegetation Survey has no possibilities to determine groundwater flow using total potential measurements in the sampling plots. In the present work an alternative approach using soil chemistry to classify the extent of recharge and discharge conditions in the sampling plots was used. A multivariate model was created to classify groundwater regime in a forested hillslope south of Tärnsjö in the northern part of Uppland, Sweden. The model was based on principal component analysis (PCA) of different variables in solid organic matter in the organic horizon in the soil. The chemical variables used were pH(H2O), pH(BaCl2), total C, N and S in organic matter, the percentage of Al3+, H+, Ca2+, Mg2+, K+, Na+ in the exchange complex, the effective CEC and the percentage of organic matter in the soil samples. PCA indicated that; (1) samples from the recharge area were characterised by low pH, low Na+ and relatively high K+ levels, (2) the unsaturated discharge zone was characterised by high levels of exchangeable Al3+ and (3) the nearly saturated discharge area was characterised by high Na+, Ca2+ and Mg2+ levels, higher pH and higher amounts of N and S in the organic matter. This study indicated that groundwater regime in a forested hillslope is of major importance in determining the chemical status of the organic matter in the organic horizon. It was possible to use information obtained from soil chemical analysis to determine the extent of recharge or discharge at the points where the soil samples were taken. The PCA model used in this work gives guidelines for the construction of a general model for classification of groundwater regimes.
|
10 |
Att stalla djuren hemma : Arkeologins motsägelsefulla bevis för järnålderns flerfunktionella långhusNors, Cajsa January 2020 (has links)
In this paper, I discuss the presence of farm animals in longhouses during the Iron Age in Sweden with some examples from Europe. Longhouses are often described as multifunctional housing. Though housing animals indoors has been questioned in the past, it remains a generally accepted interpretation. This paper aims to investigate if and how animals were housed inside and how archeologists in the future should work with the issue.
|
Page generated in 0.0325 seconds