Spelling suggestions: "subject:"mentori"" "subject:"centori""
1 |
Construção social de uma rede informal de mentoria nas incubadoras de base tecnológica do RecifePontes Régis, Helder January 2005 (has links)
Made available in DSpace on 2014-06-12T15:03:43Z (GMT). No. of bitstreams: 2
arquivo4068_1.pdf: 3624852 bytes, checksum: 9b3ad230b3786f0dac2bd6294efa4587 (MD5)
license.txt: 1748 bytes, checksum: 8a4605be74aa9ea9d79846c1fba20a33 (MD5)
Previous issue date: 2005 / Este estudo descreve como se estruturam as redes informais dos empresários participantes das
incubadoras de empresas de base tecnológica do Recife. Mais especificamente, como se
estruturam as redes de relações surgidas entre os empresários e seus mentores. Trata-se de um
estudo de caso, com uma amostra que reúne mais de 50% dos empresários das sete
incubadoras de base tecnológica do Recife. É usado um modelo multidimensional e
multimétodo com base na abordagem teórica do capital social. A partir deste modelo, são
identificadas as dimensões cognitiva, estrutural e relacional da rede informal de apoio aos
empresários nos novos campos de carreira. Faz-se um corte epistemológico ao limitar o
estudo aos padrões de rede caracterizados por conteúdos específicos nela transacionados, a
saber: as redes de amizade, de informação, de confiança e de mentoria. São analisadas as
interligações das dimensões do capital social da rede de mentoria para mostrar a construção
destas relações no contexto das incubadoras. Para a medição das funções da mentoria, um
instrumento de medida foi construído e validado. A análise fatorial mostrou que as funções da
mentoria denominadas modelagem de papéis e proteção carregaram em dimensões diferentes
das preconizadas pela teoria existente. Identificou-se que a rede de confiança é maior do que a
rede de informação e que laços fortes de interação estão relacionados às funções da mentoria,
especialmente às funções psicossociais. Os achados também mostraram que a construção da
rede de apoio dos empresários incubados é baseada na diversidade de papéis. No que diz
respeito à rede de mentoria, ocorreram principalmente relações tradicionais, com poucos
mentores e laços fortes.
|
2 |
Clinical learning environment and mentoring of culturally and linguistically diverse nursing studentsMikkonen, K. (Kristina) 16 June 2017 (has links)
Abstract
The purpose of this study was to describe perceptions and explain background factors relating to the clinical learning environment and mentoring of culturally and linguistically diverse nursing students.
The study included two phases: instrument development and a cross-sectional study. The instrument development phase consisted of a conceptualization process, which included two systematic reviews with thematic synthesis; generation of items for two new instruments, Cultural and Linguistic Diversity scale and Cultural and Linguistic Diversity in Mentoring scale, and psychometric testing of these newly developed scales.
The cross-sectional phase was completed by collecting data from: (a) students (n = 329) studying in English-language nursing degree programmes from eight Finnish universities of applied sciences during autumn 2015 and spring 2016; and (b) mentors (n = 323) of culturally and linguistically diverse students from five Finnish university hospitals during spring 2016. In addition to the two newly developed instruments, two commonly used instruments Clinical Learning Environment, Supervision and Nurse Teacher scale and Mentors’ Competence Instrument were used for the main data collection. The data was analyzed using descriptive statistics, a nonparametric test and a binary logistic regression analysis.
The psychometric properties of the instruments had good validity and reliability. Students’ perceptions on the level of their clinical learning environment and mentoring were lower than their mentors’ perceptions of their own mentoring competence. The level of language was the most common factor relating to the outcomes of culturally and linguistically diverse students’ clinical learning environment and mentoring.
Future studies on culturally and linguistically diverse nursing students in the clinical environment should have a marked emphasis on improving proficiency in the native language, which should be implemented in the organizational structure of the clinical placements. This should include providing additional education for clinical mentors to enhance their mentoring competence with culturally and linguistically diverse students. / Tiivistelmä
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata ja selittää eri kulttuureista ja kielellisistä taustoista tulevien hoitotyön opiskelijoiden kliinistä oppimisympäristöä ja ohjausta.
Tutkimuksessa oli kaksi vaihetta: mittarin kehittäminen ja poikkileikkaustutkimus. Mittarin kehittämiseksi ilmiö käsitteellistettiin, mikä toteutettiin kahtena systemaattisena katsauksena. Katsausaineistot analysoitiin temaattisella synteesillä. Tämän jälkeen muodostettiin mittarit operationalisoimalla käsitteet väittämiksi. Mittareita kehitettiin kaksi: Kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus- mittari sekä Kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus opiskelijaohjauksessa -mittari. Mittareiden kehittämisvaiheessa niiden psykometriset ominaisuudet testattiin.
Poikkileikkaustutkimus toteutettiin keräämällä kyselyaineisto (a) opiskelijoilta, jotka opiskelivat englannin kielellä opetettavissa sairaanhoidon tutkinto-ohjelmissa kahdeksassa suomalaisessa ammattikorkeakoulussa syksyn 2015 ja kevään 2016 aikana (n = 329); sekä (b) eri kulttuureista tulevien opiskelijoiden ohjaajilta viidestä suomalaisesta yliopistosairaalasta kevään 2016 aikana (n = 323). Aineistot kerättiin ensimmäisessä vaiheessa kehitetyillä mittareilla sekä kahdella yleisessä käytössä olevalla mittarilla, Terveysalan koulutukseen liittyvän harjoittelun ohjauksen laatu -mittarilla sekä Opiskelijanohjausosaaminen -mittarilla. Aineisto analysoitiin käyttämällä kuvailevaa tilastoanalyysiä, ei-parametrisiä testejä ja binääristä logistista regressioanalyysiä.
Tutkimuksessa kehitettyjen mittareiden psykometriset ominaisuudet olivat hyvät. Opiskelijoiden ohjaajat arvioivat oman osaamisensa korkeammalle kuin opiskelijat. Opiskelijat arvioivat sekä heidän kliinisen oppimisympäristönsä että ohjauksensa tason ohjaajien arvioita alhaisemmaksi. Kielitaito oli yleisin tekijä, joka vaikutti opiskelijoiden näkemyksiin kliinisestä oppimisympäristöstä ja ohjauksesta.
Englannin kielellä opetettavissa tutkinto-ohjelmissa tulisi painottaa opiskelijoiden riittävää paikallisen kielen kielitaitoa. Tämän lisäksi kliinisen harjoittelun ohjaajien tulisi saada koulutusta eri kulttuurillisista taustoista tulevien opiskelijoiden ohjaukseen.
|
Page generated in 0.0523 seconds