Spelling suggestions: "subject:"negativ kampanjer"" "subject:"ergativ kampanjer""
1 |
Kampen om opinionen : En kritisk diskursanalys över Sverigedemokraternas och Vänsterpartiets användning av negativa kampanjer under 2014 samt 2022 AlmedalstalGaric, David January 2024 (has links)
This study aims to clarify the usage of negative campaning by the Swedendemocrats and the Left party during the 2014 and 2022 Almedal speech. The studies motive is to better understand how to parties on the opposite side of the political scale construct issues and negatively portray the other parties and their issues. The data comes exclusively from the Almedals speech as this platform is the best for spreading negative campaigning. Due to the study concerning negative campaigning it´s important to put forward how the parties use their negative campaigning, and which political actors are being portrayed and how. Also, the study has analysed the usage of populism by the two parties. The results show that both parties actively use negative campaigning and populism to negatively portray the opposition and to elevate and portray their own political issues positively. Both parties also heavily rely on the usage of populism to legitimize themselves as “the people´s party” and to delegitimize the opposition.
|
2 |
Och nu blir det reklamfilm, igen! : En jämförande studie av Riksdagspartiernas valfilmer till Riksdagsvalen 2010 och 2014Jacobsson, Joel, Hagelin, Andreas January 2014 (has links)
Problemformulering och syfte: Första gången de politiska partierna erbjöds att köpa reklamtid av de kommersiella tv-kanalerna var i samband med EU-valet 2009. Då tv ännu är ett av de starkaste medierna är det ett effektivt sätt för partierna att nå ut med sina budskap. Därför är det intressant att undersöka politiska valfilmers utveckling då vi nu har två Riksdagsval bakom oss där valfilmer har sänts i tv. Genom att undersöka filmerna på djupet ämnar vi ta reda på hur retoriken och bilderna i valfilmerna samverkar för, att övertyga väljaren, samt se hur partierna bygger upp sitt varumärke. Teori: I vår studie har vi utgått från den politiska kommunikationen som grund och därefter gjort djupdykningar i såväl varumärkesbyggande som det audio-visuella teorierna; retorisk och semiotisk analys. Metod och material: Vi har använt två kvalitativa metoder i vår studie - dels retorisk och dels semiotisk. Materialet utgörs av en valfilm för varje riksdagsparti och valår 2010 samt 2014. Riksdagspartierna har själva fått definiera vilken film som de anser vara deras officiella valfilm för respektive år. Slutsats: De viktigaste resultaten som framkom av undersökningen är att vänsterpartierna tenderar att använda sig mer av logos och informerande budskapsstrategier mer än Allianspartierna. Negativt kampanjande förekommer heller inte i någon större utsträckning förutom hos Miljöpartiet och Sverigedemokraterna. Endast tre partier håller kvar vid samma varumärkesbyggande profilfrågor i de två valfilmerna, övriga skiftar profilfråga mellan valen. Högerpartierna använder sig också i en högre grad av personifikation genom att använda sig av partiledaren i bild mer än vad vänsterpartierna gör.
|
Page generated in 0.0517 seconds