Spelling suggestions: "subject:"utomståenderegeln"" "subject:"utomståenderegelns""
1 |
Utomståenderegeln : - ett restriktivt undantag? / The Outsider rule : - a restrictive exception?Dahlin, Erica January 2020 (has links)
No description available.
|
2 |
Användning av svenska stiftelser i fåmansföretagskonstruktionerLarsson, Linda January 2012 (has links)
Denna uppsats syftar till att utreda huruvida ändamålet med fåmansföretagsreglerna kan kringgås genom företagskonstruktioner med svenska stiftelser. I utredningen läggs fokus på fåmansföretagsreglerna samt de regler som behandlar kontrollmöjligheten av en stiftelse. Även de skattemässiga konsekvenser som medförs i en fåmansföretagskonstruktion med en svensk stiftelse behandlas. Syftet med fåmansföretagsreglerna är att motverka att en delägares inkomst som härstam-mar från arbetsinsats i företaget omvandlas till kapitalinkomst. Om en utomstående, direkt eller indirekt, i betydande omfattning äger andel i ett företag eller direkt eller indirekt har rätt till utdelning, tillämpas utomståenderegeln som är en undantagsregel från fåmansföre-tagsreglerna. Tidigare lagstiftning har inneburit att utomståenderegeln har kunnat tillämpats vid ett indirekt ägande. Dagens gällande fåmansföretagsregler omfattar dock även indirekt ägda fåmansföretag. Indirekt ägande genom svenska stiftelser är däremot inte reglerat i lag. Författaren kommer fram till att ett indirekt ägande i ett fåmansföretag genom en stiftelse normalt inte kan anses föreligga, trots att vissa möjligheter finns att kontrollera en stiftelse. Istället blir utomståenderegeln tillämplig då en betydande del i företaget ägs av en stiftelse. För en verksam fåmansföretagare som säljer andelarna i företaget till en stiftelse beskattas dock utbetalningarna från stiftelsen i inkomstslaget tjänst. Detta innebär att kapital som härrörs från arbetsinsats i fåmansföretaget, genom företagskonstruktionen med stiftelsen, inte kan omvandlas till kapitalinkomst. På grund av utomståenderegeln kan dock en delä-gare uppnå skattemässiga fördelar genom att bilda en stiftelse och överlåta tillräckliga ande-lar i fåmansföretaget, trots att stiftelsen då har rätt till utdelning motsvarande sin andel. / The purpose of this bachelor thesis is to analyze if the regulations regarding closely held companies serve their purpose in company structures with Swedish trusts. The regulations regarding closely held companies as well as a founder’s possibility to control a trust are cen-tral in this thesis. In addition the thesis deals with the tax consequences which follow a company structure with Swedish trusts. The purpose of the regulations regarding closely held companies is to prevent income de-riving from work efforts to be converted into capital income. The outsider rule is an ex-emption rule in the regulations regarding closely held companies and is applicable if an out-sider, direct or indirectly, owns a significant share in a company or direct or indirectly has the right to dividends. Shareholders in such companies can be taxed solely for capital in-come. According to previous regulations the outsider rule was applicable when a company was owned indirectly. This is no longer the case, however there are no current regulations covering the situation when a company is indirectly controlled through a Swedish trust. The author comes to the conclusion that although a founder has some possibilities to con-trol a trust, a closely held company can normally not be indirectly owned through a trust. Instead, the outsider rule is applicable when a trust owns a significant share of a company. An active shareholder in a closely held company who sells his shares to a trust will be taxed for salary income for the payments received from the trust. Income that derives from work efforts will therefore not be converted into capital income. However, a shareholder can gain tax advantages due to the outsider rule, by founding a Swedish trust and selling a sig-nificant amount of the shares, even though the trust in that situation has the right to an amount of dividends corresponding to its shares.
|
3 |
Bevisfrågor i utomståenderegeln i 3:12-reglerna : Bevistema, bevisbörda och bevismedel – samt rimlighet / Evidentiary issues in the outsider rule in the 3:12-rules : Theme of proof, burden of proof and means of proof -andreasonablenessEriksson, Elin January 2023 (has links)
En stor andel, eller i stort sett samtliga, i Sverige registrerade aktiebolag är fåmansföretag. Fåmansföretag är en skatterättslig benämning som medför att företagets delägare beskattas med särskilda beskattningsregler för att begränsa möjligheterna för delägare att kunna skatteplanera. I aktiebolag med få ägare har lagstiftaren bedömt att det föreligger en risk för att ägarna utnyttjar tvåpartsförhållandet mellan ägare och företaget och därigenom bestämmer hur överskott ska hanteras utifrån vilket alternativ som är mest fördelaktigt skattemässigt. Detta benämns inkomstomvandling. Lagstiftaren har emellertid funnit att det i vissa situationer inte föreligger en risk för inkomstomvandling. Utomståenderegeln infördes av den anledningen som en möjlighet för delägare att undgå att beskattas enligt de särskilda beskattningsreglerna. För att utomståenderegeln ska kunna tillämpas behöver det visas att utomstående, direkt eller indirekt, inte innehar kvalificerade andelar och att det inte föreligger särskilda skäl för att den utomståendes andelar ska ses som kvalificerade. Sedan utomståenderegeln infördes i nationell lagstiftning har det skett förändringar på regelns tillämplighet på grund av lagändringar och prejudikat. Rättsutvecklingen har medfört att det är mer som behöver visas för att kunna bedöma om utomståenderegeln ska kunna tillämpas. I takt med att rättsutvecklingen har påverkat utomståenderegeln har bevisningen för regelns tillämplighet även blivit svårare. När utomståenderegeln infördes klargjordes det i förarbetena att det är sökanden som har bevisbördan, men med hänsyn till rättsutvecklingens inverkan på bevisningen har det blivit mer oklart. I denna uppsats utreds det om eller i vilken mån sökanden fortsatt ska ha bevisbördan för utomståenderegeln. Med anledning av att det är sökanden som normalt har störst intresse och lättast att få fram bevisning dras slutsatsen att sökanden fortsatt har bevisbördan. Om det emellertid föreligger situationer där Skatteverket bedöms ha större tillgång till nödvändig information ska Skatteverket kunna behöva ge ut informationen till sökanden. Det innebär emellertid inte att Skatteverket övertar en del av bevisbördan. Om varken sökanden eller Skatteverket har det enklare att få fram bevisning är utgångspunkten att sökanden bär bevisbördan och därigenom även bär risken för att utomståenderegeln inte kan tillämpas. Sökandens intresse av utomståenderegeln är det som är avgörande.
|
4 |
Verksam i betydande omfattning : Analys utifrån "vanliga anställdas" perspektiv i personalägda företag / Significantly active : Analysis in relation to "ordinary employees" in employee-owned privateJonsson, Julia January 2015 (has links)
Denna uppsats inriktar sig på rekvisitet verksam i betydande omfattning (verksamhetsrekvisitet) i relation till ”vanliga anställda” i personalägda fåmansföretag. Det framgår i förarbetena att verksamhetsrekvisitet anses vara uppfyllt när delägarens arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen. Den avgörande faktorn här är om delägaren genom arbetsinsatser genererat intäkter till företaget. Arbetsinsatser av ”vanliga anställda”, dvs. anställda utan någon ledarbefattning eller utan kvalifikationer för företagets kärnverksamhet, anses i vanliga fall inte generera vinster till företaget. Det avgjordes dock några rättsfall där domstolen ansåg att ”vanliga anställda” var verksamma i betydande omfattning. Det är därför relevant att utreda om domstolens bedömningar i de här rättsfallen avviker från syftet bakom verksamhetsrekvisitet. Uppsatsens syfte är att utreda om domstolens bedömningar i rättspraxis som berör rekvisitet ”verksam i betydande omfattning” i relation till ”vanliga anställda” i personalägda företag avviker från lagstiftarens syfte bakom rekvisitet. Lagtexten ger ingen förklaring till hur verksamhetsrekvisitet ska tolkas. I uppsatsen läggs därför vikt vid analysen av förarbeten för att fastställa motivet till lagstiftningen. För att uppnå uppsatsens syfte görs därefter en jämförande analys av praxis med förarbetena. Författaren finner att domstolens bedömningar avviker från syftet bakom verksamhetsrekvisitet beträffande ”vanliga anställda” i personalägda företag. Uppsatsen visar att domstolen stegvis har slutat ta ställning till om arbetsinsatser av sådana anställda har någon betydelse för vinstgenereringen. Domstolen betraktar ”vanliga anställda” som aktivt verksamma utan att ge övertygande skäl till sitt avgörande. Det visas även att domstolens avgöranden påverkar framtida bedömningar i likartade mål. / This thesis focuses on the criterion significantly active in relation to ordinary employees in employee-owned private companies. Shareholders in close companies are considered to be significantly active when their undertakings are essential for the company’s profit. The decisive factor here is whether the shareholders contribute profits to the company. Ordinary employees usually are not concidered to generate profits to the company. Nevertheless, there have been several legal cases in which the Court stated that ordinary employees were significantly active. The question that arises is if the Court’s judgement in these cases deviates from what the legislator meant with the criterion “significantly active” concerning ordinary employees. The purpose of this thesis is to investigate whether the Courts’s judgement in the case law that concerns the criterion “significantly active” in relation to ordinary employees in employee-owned private companies deviates from what the legislator meant with this criterion. The law does not provide any guidance to how the criterion shoud be interpreted. The thesis is based therefore on the comparative analysis of the preparatory work with the relevant case law in order to answer the purpose of this thesis. The conclusion made in this thesis is that the Court’s judgement does deviate from what the legislator meant with the criterion “significantly active” concerning ordinary employees in employee-owned private companies. The analysis shows that the Court does not take into consideration whether such employees’ contribution is profitable to the company. The Court states that ordinary employees are significantly active without giving any convincing justification for its decision. Furthermore, the Court’s decisions affect future judgements in similar cases.
|
Page generated in 0.0379 seconds