Spelling suggestions: "subject:"nätläkare"" "subject:"läkare""
1 |
Sjukvårdspersonalens upplevelser av att arbeta i team på en akutmottagning ur ett patientsäkerhetsperspektiv : en kvalitativ intervjustudieGustavsson, Gunilla January 2017 (has links)
SAMMANFATTNING En väl dokumenterad tillströmning av patienter, långa väntetider och extrem vårdplatsbrist ställer ökade krav på sjukvårdspersonalen på akutmottagningarna i Sverige. För att möta den ökade arbetsbelastningen möter verksamheter på akutmottagningarna upp med förändrade arbetssätt, för att hitta den optimala lösningen på hur sjukvårdspersonal ska arbeta i denna typ av verksamhet för att öka patientsäkerheten. Syftet med denna studie var att beskriva sjukvårdspersonalens upplevelser av att arbeta i team på en akutmottagning ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Med sjukvårdspersonal i denna studie menas akutläkare, akutsjuksköterskor/sjuksköterskor och undersköterskor. Metoden var en kvalitativ intervjustudie med induktiv ansats. Totalt genomfördes sex stycken semistrukturerade intervjuer med sjukvårdspersonal från en akutmottagning i mellersta Sverige, inkluderat en pilotintervju som sedan transkriberades. Intervjuerna ägde rum under januari månad år 2017. Intervjuerna transkriberades och materialet analyserades utifrån en kvalitativ innehållsanalys. Resultatet av sjukvårdspersonalens beskrivna upplevelser presenteras i sex kategorier: arbetssätt, trygghet, kommunikation, kompetensutveckling, hög belastning och patientflöde. Resultatet visar på att sjukvårdspersonalen på akutmottagningen upplever att teamarbete är ett bra arbetssätt och att det har lett till en förbättring i arbetsmiljön och en ökad patientsäkerhet. Jämfört med tidigare arbetssätt upplevs en ökad trygghetskänsla då personalen arbetar mer tillsammans och kan ges möjlighet att komplettera varandra. Sjukvårdspersonalen beskriver att alla som ingår i teamet är delaktiga kring den enskilda patienten. Kommunikationen mellan sjukvårdspersonalen har blivit bättre sedan teamarbetet infördes och ett ömsesidigt kompetensutbyte förmedlas då de ser patienten i teamet, ibland även tillsammans hela teamet. Nackdelar upplevde flera att det var svårt att komma på men någon beskrev det som en nackdel om man inte "klickar" med någon i teamet. Hög belastning, då många patienter vistas på akutmottagningen samtidigt, försvårar möjligheten att få till ett bra teamarbete när teamet splittras. Flera av sjukvårdspersonalen nämnde att framtagna processåtgärder, utefter varje besöksorsak i RETTS, gjorde att processen kring patienten kunde börja tidigare. Utifrån resultatet i studien går det att dra slutsatsen att sjukvårdspersonalen upplever fördelarna större än nackdelarna med teamarbete. Gemensamt är också att personalen upplever att det är högt till tak där man vågar fråga saker som man annars inte hade vågat. Sammantaget har flera faktorer bidragit till en ökad patientsäkerhet Nyckelord: teamarbete, akutläkare, sjuksköterskor, undersköterskor, patientsäkerhet / ABSTRACT There is a documented increase in the flow of patients to the Emergency Departments (E.D.) in Swedish hospitals, which entails longer waiting times and hospital bed shortages.To meet the growing work load in the E.D, alternative ways of organizing how health care professionals should work together has been tested. That is to find the optimal organization in how health care professionals should work in this environment to increase patient safety. The aim of this study was to describe how health care professionals experienced working together as a team in an E. D. Health care professionals refereed to in this study are; emergency doctors, nurses and assistant nurses who are specialized in emergency care. The method used in this research was qualitative interview with inductive approach. A total of six semistructured interviews were performed with health care professionals working in an E.D in the middle of Sweden, including a pilot interview that was later transcribed. The interviews took place in January 2017. All interviews were transcribed and analysed based on qualitative content analysis. The result of the health care professionals experiences is presented in six categories: work process, security, communication, competence development, high work load and patient flow. The result shows that health care professionals in the E.D experience team work to be a good way to work and that it has made an improvement in working environment and patient safety. Compared to earlier organized work ways, this way, team work, gives the heath care professionals increased feeling of safety due to the fact that they work more closely together which gives them the opportunity to complete each other. The health care professionals describes that all staff included in the team is involved in the work around the specific patient. Communication between the health care professionals has improved since team work was started and a mutual competence development is performed when they care the patient together in the team, sometimes the whole team assess the patient together at the same time. Many of those interviewed found it hard to find downsides with this way of work but one of the interviewed said that it could be difficult to work if they didn't interact socially with all members in the team. High work load, when many patients are at the same time in the E.D complicates the condition for good team work. Many of the health care professionals also said that work charts based on the triage system RETTS made it possible to start the process around the patient earlier. Based on the result in the study one can conclude that the health care professionals interviewed finds positive effects with team work greater than the downsides. Overall the health care professionals also finds it easier to ask things you other wise would not dare to ask. Together patient safety has increased due to several different factors. Key words: team work, emergency doctors, nurse, assistant nurse, patient safety
|
2 |
Den mobila akutläkarens roll i det prehospitala arbetet : En mixad metodstudie utifrån ambulanssjuksköterskans perspektivPetersson, Ellen, Johansson, Lisa January 2023 (has links)
Bakgrund: En förändring inom ambulanssjukvården har skett där efterfrågan på vård ständigt ses öka. För att möta efterfrågan krävs innovativa lösningar för att kunna möjliggöra en god och säker vård utifrån varje patientens behov. En del i detta är införandet av en mobil akutläkare. Syfte: Syftet var att kartlägga utfall av genomförda uppdrag samt beskriva ambulanssjuksköterskans erfarenheter av mobil akutläkare. Metod: En mixad metodstudie med induktiv ansats genomfördes. Den kvalitativa delen baserades på tio intervjuer med öppna frågor. Deltagarna valdes genom ett strategiskt urval. Intervjumaterialet analyserades utifrån Lundman och Hällman Granheim (2017) som manifest innehållsanalys. Den kvantitativa delen baserades på variabler från det genomförda projektet med mobil akutläkare. Datan analyserades genom deskriptiv statistik. Båda resultaten integrerades sedermera för att tillsammans nå en övergripande syntes (Creswell & Plano Clark, 2017). Resultat: Resultatet pekade på ett behov av mobil akutläkare prehospitalt, vilka fördelar det har givit samt förslag på förbättringar. Det kvalitativa resultatet delades in i fyra huvudkategorier; ambulanspersonalens utmaningar, vikten av samarbetet mellan professioner, för patientens bästa och vägen framåt. Det kvantitativa resultatet kartlagde utfallet av den mobila akutläkarens uppdrag genom olika variabler vilka presenterades i procent, frekvens och tabeller. Slutsats: Behov av mobil akutläkare framkommer för att bidra med stöd och trygghet i ambulanssjuksköterskan arbete och skapa en god vård för patienten. Området kring en mobil akutläkare med ett bredare och mer generellt fokus likväl ambulanssjuksköterskans erfarenhet av detta är relativt outforskat vilket föranleder behov av vidare forskning. / Background: There has been a change in ambulance healthcare where the demand for care is increasing. In order to meet this demand, innovative solutions are required to enable good and safe care based on each patient's needs. Part of this is introduction of a mobile emergency doctor. Purpose: The purpose was to map the outcome of completed assignments and describe the ambulance nurse's experiences with mobile emergency doctors. Method: A mixed methods study with an inductive approach was carried out. The qualitative part was based on ten interviews with open questions. The participants were chosen through a strategic selection. The interview material was analyzed based on Lundman and Hällman Granheim's (2017) manifest content analysis. The quantitative part was based on variables from the completed project with a mobile emergency doctor. The data was analyzed through descriptive statistics. Both results were later integrated to achieve an overall synthesis (Creswell & Plano Clark, 2017). Results: The results indicated the need for a mobile emergency physician in the pre-hospital setting, the advantages it has provided and suggestions for improvements. The qualitative result were divided into four main categories; the challenges of the ambulance nurse, the importance of collaboration between professions, for the good of the patient and the way forward. The quantitative result mapped the outcome of the mobile emergency physician's assignment through various variables which were presented in percentage, frequency and tables. Conclusion: It appears that there is a need for a mobile emergency doctor to contribute with support and security in the work of an ambulance nurse and to create good care for the patient. The area surrounding a mobile emergency physician with a broader and more general focus, moreover the ambulance nurse's experience of this is relatively unexplored, which leads to the need for further research.
|
Page generated in 0.0358 seconds