Spelling suggestions: "subject:"erlang"" "subject:"erlander""
1 |
Konstliv i Göteborg : konstföreningen, museisamlingen och mecenaten Bengt Erland Dahlgren /Norstrand, Charlotta Hanner, January 2000 (has links)
Doctoral thesis--Göteborg, 2000. / Bibliogr. p. 383-402. Résumé en anglais.
|
2 |
Hotell Bellevue i Hjo : ett modernistiskt byggnadsprojekt i sekelskiftesmiljöJenemark, Jesper January 2012 (has links)
Hotell Bellevue byggdes i anslutning till den tidigare vattenkuranstaltens villor från 1880-talet i Hjo stadspark. Hotellet stod färdigt 1971 och ritades av arkitekt Hans-Erland Heineman (1919-2003). Jag undersöker i denna uppsats historien bakom byggnadsprojektet och analyserar dels hur byggnaden gestaltats i förhållande till arkitektens tidigare arbeten och dels byggnadens förhållande till den omgivande miljön. Jag har försökt kartlägga den samtida diskursen, vilket har gjort att jag lagt stor vikt vid att undersöka hur byggnadsprojektet redovisades i den lokala tidningen. Analysen av byggnadens anslutning till platsen har jag relaterat till de två arkitekturteoretikerna Rem Koolhaas och Kenneth Framptons olika sätt att se på arkitektur. Hjo stadspark anlades i slutet av 1800-talet och var då en parkanläggning till Hjo Vattenkuranstalt. Kuranstalten var fullt utbyggd vid sekelskiftet 1900 och Hjo fungerade då som en turistort för den semestrande borgarklassen. Kuranstaltens hotell- och restaurangbyggnad brann ned 1932 och kurorten gick några år senare i konkurs. Efter nästan fyrtio års diskussioner fanns 1969 plötsligt en stor politisk enighet om att ett nytt hotell skulle byggas. Det fanns flera orsaker till detta samförstånd, där det viktigaste kanske var att stadens befintliga hotell var konkursmässiga samtidigt som staden på nytt försökte positionera sig som en turistort. Hotell Bellevue är byggt i modernistisk stil och har ett eget uttryck som skiljer sig markant från kurortens trävillor i utsmyckad panelarkitektur. Den tydligaste influensen till Hotell Bellevue är Frank Lloyd Wrights villaarkitektur i präriestil. Vid ett första ögonkast ser det ut som Hotell Bellevue inte tar någon som helst hänsyn till platsen, men byggnaden har faktiskt anpassats till omgivningen. Tydligast är anpassningen till topografin och det finns även indirekta kopplingar till den omgivande bebyggelsen. Den viktigaste egenskapen är dock att byggnaden med byggnadsmaterial och formspråk speglar den tid då den byggdes.
|
3 |
Konstliv i Göteborg Konstföreningen, museisamlingen och mecenaten Bengt Erland Dahlgren /Nordstrand, Charlotta Hanner. January 2000 (has links)
Thesis (doctoral)--Göteborg University, 2000. / Errata slip inserted. Includes bibliographical references (p. 383-402) and index.
|
4 |
−−− Paus. Det är paus. Det blir paus. : Om tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäserThorell, Felicia January 2004 (has links)
<p>Den här uppsatsens syfte är att undersöka tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäser, Leka med elden av August Strindberg och En talande tystnad av Erland Josephson. I min metod använder jag mig av en anti-essentialistisk hållning och intresserar mig i första hand för tystnadens funktion.</p><p>Tystnaden analyseras utifrån tre ingångar: dess relevans, konceptualisering och distanserande/förenande funktion. Analysen visar skillnader pjäserna emellan vad gäller tystnadsindikationer i teatertexten. En talande tystnad regisserar oftare explicit pauserna medan tystnaden i Leka med elden endast är antydd i texten och får sin relevans i Holms regi. Metaforer som avslöjar tystnadens konceptualisering förekommer i En talande tystnad men inte alls i Leka med elden. Tystnaden konceptualiseras både som en aktivitet och som ett tillstånd. I En talande tystnad har tystnaden främst en distanserande funktion, i Leka med elden en förenande funktion i högre grad men denna visar också exempel på en distanserande funktion hos tystnaden.</p><p>Min slutsats är att tystnadens funktion sammantaget i Leka med elden är att skapa en form för scenisk effekt, det vill säga, att vara dramatiskt effektiv. I En talande tystnad är tystnaden tematisk och en del av pjäsens själva innehåll.</p>
|
5 |
−−− Paus. Det är paus. Det blir paus. : Om tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäserThorell, Felicia January 2004 (has links)
Den här uppsatsens syfte är att undersöka tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäser, Leka med elden av August Strindberg och En talande tystnad av Erland Josephson. I min metod använder jag mig av en anti-essentialistisk hållning och intresserar mig i första hand för tystnadens funktion. Tystnaden analyseras utifrån tre ingångar: dess relevans, konceptualisering och distanserande/förenande funktion. Analysen visar skillnader pjäserna emellan vad gäller tystnadsindikationer i teatertexten. En talande tystnad regisserar oftare explicit pauserna medan tystnaden i Leka med elden endast är antydd i texten och får sin relevans i Holms regi. Metaforer som avslöjar tystnadens konceptualisering förekommer i En talande tystnad men inte alls i Leka med elden. Tystnaden konceptualiseras både som en aktivitet och som ett tillstånd. I En talande tystnad har tystnaden främst en distanserande funktion, i Leka med elden en förenande funktion i högre grad men denna visar också exempel på en distanserande funktion hos tystnaden. Min slutsats är att tystnadens funktion sammantaget i Leka med elden är att skapa en form för scenisk effekt, det vill säga, att vara dramatiskt effektiv. I En talande tystnad är tystnaden tematisk och en del av pjäsens själva innehåll.
|
Page generated in 0.0615 seconds