1 |
Systemförvaltningsmodeller : verklighetsbeskrivning eller idealiserad bild? / System management models : real or idealized image description?Johansson, Caroline January 2010 (has links)
This study will shed light on the subject of system management and system management models. It is important that everyone within an administrative organization understand business objectives and needs of the users who work with the systems. It is vital for the activity to form a structured approach for its management, which includes a system management model. Every company has its individual system management model that is tailored to support their management of a business IT systems. According to Brandt (2000), a system management system model is defined as "an idealized image of how you want the system management work is conducted". My purpose of this study was to examine whether models of system functions as a true description or an idealized image of a business. Study questions “How to communicate IT department and business with each other by a system management model?" and "How experience management organization that cooperation between them will work?" are designed to lead to a response to the objective of this study. I have chosen to conduct the study based on a qualitative approach. The study will be conducted according to case study methodology. That is to say that I am in a profound way will examine a specific case, an organization. The selected theory and the empirical moments are conducted among respondents of the company and will be analyzed and linked to my discussion chapter. This will then lead to answer the research questions I chose, which then is explained in my conclusions.
|
2 |
Municipal sensemaking around Special Educational Needs Coordinator assignmentRifo, Ivanka, Trenchevski, Anita January 2017 (has links)
AbstraktRifo, Ivanka och Trenchevski, Anita (2016). Kommunalt meningsskapande kring specialpedagogens uppdrag. Municipal sensemaking around Special Educational Needs Coordinator assignment. Specialpedagogprogrammet, Skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö högskola, 90hp.Förväntat kunskapsbidragAnalysen i studien har med hjälp av Weicks enactment teori bidragit till att synliggöra politikers och utbildningschefers uppfattningar kring specialpedagogens uppdrag och profession på organisationsnivå inom en vald kommun. BakgrundDet upplevs att det råder en övergripande okunnighet och otydlighet om specialpedagogens uppdrag och yrkesroll. Specialpedagogerna får oftast rättfärdiga sin professionsroll samt klargöra sina arbetsuppgifter trots att de besitter den högsta kompetensen för utförandet. Det finns stora variationer i uppdragsbeskrivningar, ansvarsområde och funktion även för specialpedagoger inom en och samma kommun. Dessutom handlar förvaltningarna inom kommunen utifrån egna beslut av specialpedagogiska behov, fristående från andra yrkesutövare och oberoende av varandra. Otydligheten i de statliga skrivelserna resulterar i att organisationerna väljer att själva skapa egen mening och struktur. Meningsskapandeprocessen utgår oftast utifrån det som anses vara rimligt just för berörda enheter.SyfteSyftet med vår studie är att skapa kunskap om hur utdrag ur statliga skrivelser rörande specialpedagogens uppdrag har tolkats och tillskrivits mening av tre politiker och tre utbildningschefer i en sydsvensk kommun. Frågeställningar•Hur stor variation förekommer vid tolkning av de statliga utdragen kring specialpedagogen på kommunnivå?•Vilka hinder och möjligheter kan uppstå i tolknings- och meningsskapandeprocessen kring specialpedagogens uppdrag?TeoriDet teoretiska ramverket i studien baseras på Karl E. Weicks enactment teori eller teori om meningsskapande i organisationer. Weicks teori ligger till grund för studien och den ger en logisk utgångspunkt för att skilja på strategiska beteenden och grundbeteenden. Sensemaking är ett begrepp som Weick utvecklade kring enactment.MetodEmpirin utgörs av intervjuer och kvalitativ textanalys av utdrag ur statliga skrivelser rörande specialpedagogen. Deltagande respondenter var tre kommunpolitiker och tre utbildningschefer inom en förvaltningsorganisation.Resultat•Det förekommer stor tolkningsfrihet av de statliga utdragen kring specialpedagogen av både politiker och utbildningschefer inom den valda kommunen. Analysen genomsyras i sin helhet av hur olika man ser på och använder specialpedagogens kompetens. •Analysen av respondenternas tankar om vilka hinder och möjligheter som kan uppstå i tolknings- och meningsskapandeprocessen rörande specialpedagogens uppdrag leder till följande resultat:Hinder:-Specialpedagogen lyser med sin frånvaro i Skollagen (2010:800) och andra viktiga styrdokument-Obefintlig lagstiftning kring professionen-Budgetnedskärningar inom kommunen-De nya karriärtjänsterna som förstelärare och förste förskollärare har ytterligare försvårat för specialpedagogen att få legitimitet inom samma område Möjligheter:-Att skapa och införa uppdragsbeskrivning för specialpedagogen -Att både politiker och utbildningschefer inom den undersökta kommunen ser specialpedagogen som en kvalitetförstärkare-Specialpedagogen kan ha en central roll i det kollegiala lärandetImplikationerDe centralpolitiska skrivelser kring specialpedagogens profession och uppdrag bör förtydligas och uppdateras, vilket borde leda till att yrkesgruppens legitimitet förstärks. För att uppnå en samsyn kring specialpedagogens yrkesroll bör staten ställa krav på att varje kommun inför en uppdragsbeskrivning för specialpedagogen så att den blir likvärdig i hela kommunen. En tydlig lagstadgad uppdragsbeskrivning för specialpedagogen, borde befästa bilden av yrkesgruppen inom förvaltningsorganisationen på både makro och mikronivå.
|
3 |
En fallstudie om införandet av systemförvaltningsverksamhetPless, Martin January 2016 (has links)
Detta är en fallstudie om skapandet av en systemförvaltningsorganisation och införandet av en organiserad systemförvaltningsverksamhet i en organisation som inte har någon sådan sedan tidigare. Med hjälp av dokumentstudier och intervjuer letar studien efter de områden som utgjort de största utmaningarna. Resultatet var att sex stycken områden identifierades som problem och alla dessa var relaterade till verksamhet snarare än att vara tekniska områden. Samtidigt visade det sig att flera områden som i tidigare forskning nämnts som problem inte utgjorde några svårigheter i detta fall.
|
4 |
Utvärdering av förvaltningsplaner ur ett tekniknära perspektiv : En fallstudie vid Trafikverket / Evaluation of management-plans from a technical perspective : A case study at the Swedish Transport AdministrationSöderlund, Josefine, Törn, Ida January 2020 (has links)
På maintenance management modell (pm3) är den förvaltningsmodell Trafikverket adapterat till sin organisation med en indelning av verksamhetsnära och tekniknära förvaltning. Förvaltningsobjekt innehåller olika verksamhetsstöd och IT-system, dessa förvaltas genom styrdokument, så kallade förvaltningsplaner. Studien fokuserar på förvaltningsplaners användbarhet för den tekniknära förvaltningen ur ett tekniknära perspektiv. Avdelningen Informations- och Kommunikationsteknik Anläggningsinformation IT (IKTa) hade behov av att undersöka förvaltningsplanernas användbarhet och om de gav stöd åt den tekniknära förvaltningen. För att undersöka detta framtogs en frågeställning innehållande tre frågor: 1. Hur ser framtagningsprocessen för en förvaltningsplan på IKTa Trafikverket ut i dagsläget enligt den tekniknära förvaltningen; 2. Är förvaltningsplanerna användbara för förvaltningsobjekten ur ett tekniknära perspektiv; och 3. Hur säkerställs det att en förvaltningsplan är ett stöd för arbetet, och ett underlag för att främja objektivitet vid måluppfyllnad inom den tekniknära förvaltningen? Studien har bedrivits som en beskrivande fallstudie med en kvalitativ datainsamlingsmetod bestående av dokumentstudier och intervjuer. Intervjuer genomfördes med fyra Tekniknära förvaltningsansvariga och sex Tekniknära förvaltningsledare, samtliga utgör förvaltningsledningen inom den tekniknära verksamheten. Resultatet påvisar att förvaltningsobjekten är för stora och att det finns behov av delförvaltningsplaner för att öka detaljeringsnivån. Förvaltningsplansmallen behöver inte ändra rubrikstruktur, men en tydligare innehållsspecifikation för respektive rubrik är nödvändig. Det framkommer att förvaltningsplanerna i dagsläget inte används som de levande dokument de bör vara. Slutsatserna dragna är att Trafikverket behöver omformulera de mål som står i förvaltningsplanerna så de håller en högre objektivitet och mätbarhet än i dagsläget. Delförvaltningsplanerna är ofrånkomliga då de är dokumenten som håller den högre detaljeringsnivån som är uppföljningsbar. / The Swedish Transport Administration has done an adaptation of the På maintenance management model (pm3) where management has been divided into business management and technical management. A management-object includes both the business and the ITsystems. Moreover, the management-organization writes management-plans which are governing-documents for deliveries within the Swedish Transport Administration. This study focuses on the technical management perspective and the technical side of the management-plans. There was a need to study the management-plans’ usability at the Department of Information and Communication Technology – Infrastructure Information. As such, the following research questions were formulated: 1. What is the process of making management-plans in Infrastructure Information at the Swedish Transport Administration today, according to the technical management; 2. Are the management-plans useful for the management-object in the perspective of technical management; 3. How is it ensured that the management-plan is used to support the work, and a basis for objectivity when fulfilling goals within the technical management? This study was conducted in the form of a descriptive case study in which qualitative data was collected by means of interviews and document studies. The interviews included four managers and six leaders of technical management, who represent the administrative management within the technical management. The results show that the management-objects are too big, and that there is a need for sub-management-plans to acquire more details. The respondents of this study wish the management-plan was a more vivid document. The main conclusions drawn from this study are that the management-plans are useful as a follow up for activities but not for following up on goals. And that while the management-plans provide an overview of the management object, the sub-management-plans are needed to specify details
|
Page generated in 0.1532 seconds