Spelling suggestions: "subject:"genetisch"" "subject:"genetische""
31 |
SAMEVOLUTION AV ARTIFICIELLTNEURALT NÄTVERK FÖR ATTEVALUERA SPELTILLSTÅND / COEVOLUTION OF ARTIFICIALNEURAL NETWORD TO EVALUATEGAMESTATENorberg, David January 2014 (has links)
Detta arbete undersöker två tekniker för att evaluera spelplanen i minimaxalgoritmen. Den tekniken som fokuseras mest på i arbetet är ett artificiellt neuralt nätverk som evolveras med hjälp av samevolution. Tekniken är utformad för att inte behöva någon tidigare mänsklig expertis. Den andra tekniken använder heuristiker och mänsklig expertis för att få fram evalueringsfunktionen. Spelet som används för att testa teknikerna är Kinaschack.Resultaten antyder att tekniken i fokus inte fungerar till spelet Kinaschack. En undersökning där tekniken modifierades så att samevolution byttes ut gav ett bättre resultat. Detta behöver inte betyda att problemet är samevolution Men det tyder på att det är en faktor.Tekniken som arbetet fokuserar på är baserad på ett tidigare arbete där spelet Dam användes. Eftersom tekniken har visats fungera tidigare skulle det vara intressant att testa den med fler spel. I slutet av arbetet diskuteras en variant av tekniken för spelet Schack.
|
32 |
Arvsmassa som konkursmassa – konflikten mellan konsument och borgenär över genetisk information i konkurs. / Genetic tests at the trustee’s behest – the conflict of consumer and creditor interests with regard to genetic data in bankruptcy proceedings.Wikström, Simon January 2020 (has links)
No description available.
|
33 |
Designing bus route networks with algorithms / Designa busslinjenät med algoritmerSvensson, Philip January 2020 (has links)
The aim of this thesis is to make use of real world travel time and demand data and implement an algorithm which designs bus networks. Consideration is taken to both passenger and bus operator interests. Thereafter answering the questions: How well does the algorithm perform when applied to Södertälje, Sweden? Can the proposed method assist in the network design stage of real bus network planning? Heuristics and the multiobjective genetic algorithm NSGA-II (Non-dominated Sorting Genetic Algorithm II) were chosen. Three different problem cases were set up. It was found that the high computation time poses a great obstacle, over 80 hours for a network of 58 stations and 18 routes. Even then a longer run time would have led to improved results. When comparing a smaller problem, 24 stations and four routes, to the real bus routes it is based on, a superior solution was found based on the model. It is however not possible to argue for the proposed network being superior to the existing one if replaced in reality due to the fact a subsystem is modelled. It is believed that the proposed algorithm may be of assistance to traffic planners in the way of suggesting single links or routes, not replacing the complete bus network design process. / Målet med denna studie är att använda verklig resedata och efterfrågan och implementera en algoritm som designar busslinjenät med avseende på passagerar -och operatörsintressen. Därefter svara på frågorna: Hur bra presterar algoritmen när den tillämpas på Södertälje, Sverige? Kan den föreslagna algoritmen bidra i designfasen av ett verkligt busslinjenät? Heuristik och den multiobjektiva genetiska algoritmen NSGA-II (Non-dominated Sorting Genetic Algorithm II) användes. Tre olika problem ställdes upp. Det framkom att den långa beräkningstiden är ett stort hinder, över 80 timmar för ett busslinjenät med 58 stationer och 18 busslinjer. Den begränsande faktorn var den långa körtiden, bättre lösningar hade kunnat hittas om programmet fått fortsätta köra. Endast ett mindre nätverk, 24 stationer med fyra busslinjer, baserades på verkliga busslinjer och kunde jämföras. Det resulterade i lösningar som var bättre än de verkliga busslinjerna inom ramen för modellen. Det kan dock inte betraktas som bättre än det verkliga nätverket i mån av att ersätta det, då endast ett subsystem modellerades. Det anses att den föreslagna algoritmen kan vara av assistans för trafikplanerare genom att föreslå länkar mellan busstationer eller hela busslinjer, däremot inte ersätta den nuvarande processen av att designa bussnätverk.
|
34 |
Vägplanering med slumpmässig genusfördelning i genetiska algoritmer / Pathfinding with random gender distribution in genetic algorithmsNilsson, Stefan January 2016 (has links)
Den här studien beskriver en undersökning som tittar på prestationsskillnaden på engenetisk algoritm (GA) med kön, mot en GA utan kön. Den tittar även påprestationsskillnaden mellan en GA utan kön och en GA med slumpmässig könsfördelning.Problemet som algoritmerna är applicerade på innefattar vägplanering över en kontinuerlig,procedurell 2d-miljö som är uppbyggd av polygoner med olika färdkostnad. Den lämpligasteindividen blir den med lägst färdkostnad, som alltså hittar den billigaste vägen mellan tvåfasta punkter. Observera att problemet är fullständigt statiskt genom alla körningar.Utfallet tyder på att GA’n med kön producerar märkbart bättre resultat, oavsett omkönsdistribueringen var konstant eller slumpmässig. De genetiska algoritmerna med könuppvisade också en mindre tendens att konvergera, vilket tyder på att införandet av kön ialgoritmen hade den hypotiserade effekten. Införandet av slumpmässig könsfördelning tycksha resulterat i en mer konstant diversitet.Vidare arbete skulle kunna innefatta en jämförelse mellan genetiska algoritmer med ochutan kön för fler typer av problem. Detta skulle kunna leda till en allmän teori somsammanfattar könets påverkan på de genetiska algoritmerna allmänt. Vidare studier skulleäven kunna titta på hur kön påverkar diversiteten i algoritmen, genom att göra sammajämförelser, men istället titta på hur den genetiska diversiteten utvecklas över tid. / <p>Det finns övrigt digitalt material (t.ex. film-, bild- eller ljudfiler) eller modeller/artefakter tillhörande examensarbetet som ska skickas till arkivet.</p><p>There are other digital material (eg film, image or audio files) or models/artifacts that belongs to the thesis and need to be archived.</p>
|
35 |
Produktansvar vid hästavel : Tillämpningsproblem i gällande rättLundberg, Sofia January 2009 (has links)
Organiserad hästavel har bedrivits i Sverige sedan sekler tillbaka. Under de senaste åren har aveln ökat och effektiviserats genom användningen av artificiell insemination. I dagsläget kan ett enda ejakulat fördelas på flera ston och stona behöver inte längre transporteras långa sträckor till hingsten. Den nya tekniken har också medfört att aveln blivit mer selektiv och möjligheten att sålla bort olämpliga hingstar har ökat. Tekniken är dock inte perfekt och ibland händer det att hingstar med dolda genetiska fel används i aveln och detta kan orsaka skador och sjukdomar i stoet eller fölet. Ur juridisk synvinkel uppkommer här en mycket intressant frågeställning: kan köparen av ett ejakulat hävda att ejakulatet är felaktigt på grund av att det innehåller anlag för genetiska sjukdomar och kan köparen i så fall få någon ersättning för de skador han lider på grund av att fölet drabbats av sjukdomen? Rent definitionsmässigt föreligger en produktskada som avser skador på annat än den köpta varan. Produktansvarets omfattning för säljare har dock varit omdebatterat i svensk rätt och sambandet mellan köprättsliga regler och allmänna produktansvarsregler är förhållandevis oklart. Frågeställningen kompliceras också med hänsyn till den speciella typ av vara som ett ejakulat får anses utgöra och en tillämpning av gällande rätt leder till en del svårlösta tillämpningsproblem. Syftet med uppsatsen har varit att belysa och diskutera dessa problem. Frågan om ejakulatet är felaktigt får bedömas med hänsyn till vad köparen med fog kan förutsätta om ejakulatets egenskaper och eventuella användningsområde. Ejakulatet är i köprättslig mening inte felaktigt om det inte påverkar varans möjlighet att användas för sitt tilltänka användningsområde. Problemet vid köp av ejakulat är dock att köparen ofta utöver den primära avsikt med ejakulatet har en sekundär avsikt med det producerade fölet och frågan är vilket ansvar säljaren bör ha för att fölet inte går att använda till detta speciella användningsområde. Har köparen tänkt använda en vara till något speciellt krävs i allmänhet att varans lämplighet för det tilltänkta användningsområdet undersöks. Köparens möjlighet att genom en undersökning av ejakulatet kontrollera fölets lämplighet är dock väldigt begränsad och troligen föreligger därför ingen undersökningsplikt. Genom en undersökning av hingsten skulle köparen dock kunna upptäcka ärftliga fel som kan påverka avkomman men då denna undersökning inte omfattar själva varan är det tveksamt om den kan påverka parternas felansvar. Köparen bör därför inte med fog kunna förutsätta att det producerade fölet ska gå att använda till något speciellt användningsområde och således föreligger inget köprättsligt fel. Även om ejakulatet inte anses som felaktigt föreligger ändå en produktskada och enligt utomobligatoriska skadeståndsregler och rättspraxis har säljaren ett ansvar för culpa eller garanti. Säljarens garantiansvar omfattar utöver uttryckliga garantier även ett ansvar för underförstådda garantier. När en underförstådd garanti kan anses föreligga är dock relativt oklart och kan vara svårt att avgöra. Vid hästavel kan det tänkas att en godkänd avelsvärdering kan utgöra en garanti för att ejakulatet i vart fall ska vara fritt från anlag för sådana sjukdomar som kan orsaka lidande i fölet och som är förbjudna enligt gällande avelsregler. Garantiansvaret är dock förhållandevis osäkert och då gällande lagar är dispositiva har säljaren en stor möjlighet att begränsa omfattningen av sitt ansvar för produktskador. Med hänsyn till de problem som en tillämpning av gällande rätt medför och den osäkerhet som föreligger får det slutligen anses att köparens bästa möjlighet till att få ersättning för skador i fölet är att välja en försäkring som ger skydd även för dolda och medfödda fel.
|
36 |
Utveckling av artificiell intelligens med genetiska tekniker och artificiella neurala nätverkRuuska Boquist, Philip January 2009 (has links)
<p> </p><p>Att använda artificiella neurala nätverk i datorspel blir ett allt mer populärt sätt att styra de datorstyrda agenterna då detta gör att agenterna får ett mer mänskligt beteende och förmågan att generalisera och möta nya situationer och klara sig igenom dessa på ett sätt som andra typer av artificiell intelligens inte alltid kan hantera. Svårigheten med denna teknik är att träna nätverket vilket ofta kräver en lång tid av inlärning och många olika träningfall. Genom att använda genetiska algoritmer för att träna upp nätverken så kan mycket av det både tid och prestandakrävande arbetet undvikas. Denna rapport kommer att undersöka möjligheten att använda genetiska tekniker för att träna artificiella neurala nätverk i en miljö anpassad till och med fokus på spel. Att använda genetiska tekniker för att träna artificiella neurala nätverk är en bra inlärningsteknik för problem där det enkelt går att skapa en passande fitnessfunktion och där andra inlärningstekniker kan vara svåra att använda. Det är dock ingen teknik som helt tar bort arbetet från utvecklare utan istället flyttar det mer åt att utveckla fitnessfunktionen och modifiera variabler.</p><p> </p>
|
37 |
Produktansvar vid hästavel : Tillämpningsproblem i gällande rättLundberg, Sofia January 2009 (has links)
<p>Organiserad hästavel har bedrivits i Sverige sedan sekler tillbaka. Under de senaste åren har aveln ökat och effektiviserats genom användningen av artificiell insemination. I dagsläget kan ett enda ejakulat fördelas på flera ston och stona behöver inte längre transporteras långa sträckor till hingsten. Den nya tekniken har också medfört att aveln blivit mer selektiv och möjligheten att sålla bort olämpliga hingstar har ökat. Tekniken är dock inte perfekt och ibland händer det att hingstar med dolda genetiska fel används i aveln och detta kan orsaka skador och sjukdomar i stoet eller fölet.</p><p>Ur juridisk synvinkel uppkommer här en mycket intressant frågeställning: kan köparen av ett ejakulat hävda att ejakulatet är felaktigt på grund av att det innehåller anlag för genetiska sjukdomar och kan köparen i så fall få någon ersättning för de skador han lider på grund av att fölet drabbats av sjukdomen?</p><p>Rent definitionsmässigt föreligger en produktskada som avser skador på annat än den köpta varan. Produktansvarets omfattning för säljare har dock varit omdebatterat i svensk rätt och sambandet mellan köprättsliga regler och allmänna produktansvarsregler är förhållandevis oklart. Frågeställningen kompliceras också med hänsyn till den speciella typ av vara som ett ejakulat får anses utgöra och en tillämpning av gällande rätt leder till en del svårlösta tillämpningsproblem. Syftet med uppsatsen har varit att belysa och diskutera dessa problem.</p><p>Frågan om ejakulatet är felaktigt får bedömas med hänsyn till vad köparen med fog kan förutsätta om ejakulatets egenskaper och eventuella användningsområde. Ejakulatet är i köprättslig mening inte felaktigt om det inte påverkar varans möjlighet att användas för sitt tilltänka användningsområde. Problemet vid köp av ejakulat är dock att köparen ofta utöver den primära avsikt med ejakulatet har en sekundär avsikt med det producerade fölet och frågan är vilket ansvar säljaren bör ha för att fölet inte går att använda till detta speciella användningsområde. Har köparen tänkt använda en vara till något speciellt krävs i allmänhet att varans lämplighet för det tilltänkta användningsområdet undersöks. Köparens möjlighet att genom en undersökning av ejakulatet kontrollera fölets lämplighet är dock väldigt begränsad och troligen föreligger därför ingen undersökningsplikt. Genom en undersökning av hingsten skulle köparen dock kunna upptäcka ärftliga fel som kan påverka avkomman men då denna undersökning inte omfattar själva varan är det tveksamt om den kan påverka parternas felansvar. Köparen bör därför inte med fog kunna förutsätta att det producerade fölet ska gå att använda till något speciellt användningsområde och således föreligger inget köprättsligt fel.</p><p>Även om ejakulatet inte anses som felaktigt föreligger ändå en produktskada och enligt utomobligatoriska skadeståndsregler och rättspraxis har säljaren ett ansvar för culpa eller garanti. Säljarens garantiansvar omfattar utöver uttryckliga garantier även ett ansvar för underförstådda garantier. När en underförstådd garanti kan anses föreligga är dock relativt oklart och kan vara svårt att avgöra. Vid hästavel kan det tänkas att en godkänd avelsvärdering kan utgöra en garanti för att ejakulatet i vart fall ska vara fritt från anlag för sådana sjukdomar som kan orsaka lidande i fölet och som är förbjudna enligt gällande avelsregler.</p><p>Garantiansvaret är dock förhållandevis osäkert och då gällande lagar är dispositiva har säljaren en stor möjlighet att begränsa omfattningen av sitt ansvar för produktskador. Med hänsyn till de problem som en tillämpning av gällande rätt medför och den osäkerhet som föreligger får det slutligen anses att köparens bästa möjlighet till att få ersättning för skador i fölet är att välja en försäkring som ger skydd även för dolda och medfödda fel.</p><p> </p>
|
38 |
Studies of genetic and environmental influences on Parkinson's disease /Wirdefeldt, Karin, January 2004 (has links)
Diss. (sammanfattning) Stockholm : Karol. inst., 2004. / Härtill 5 uppsatser.
|
39 |
Utveckling av artificiell intelligens med genetiska tekniker och artificiella neurala nätverkRuuska Boquist, Philip January 2009 (has links)
Att använda artificiella neurala nätverk i datorspel blir ett allt mer populärt sätt att styra de datorstyrda agenterna då detta gör att agenterna får ett mer mänskligt beteende och förmågan att generalisera och möta nya situationer och klara sig igenom dessa på ett sätt som andra typer av artificiell intelligens inte alltid kan hantera. Svårigheten med denna teknik är att träna nätverket vilket ofta kräver en lång tid av inlärning och många olika träningfall. Genom att använda genetiska algoritmer för att träna upp nätverken så kan mycket av det både tid och prestandakrävande arbetet undvikas. Denna rapport kommer att undersöka möjligheten att använda genetiska tekniker för att träna artificiella neurala nätverk i en miljö anpassad till och med fokus på spel. Att använda genetiska tekniker för att träna artificiella neurala nätverk är en bra inlärningsteknik för problem där det enkelt går att skapa en passande fitnessfunktion och där andra inlärningstekniker kan vara svåra att använda. Det är dock ingen teknik som helt tar bort arbetet från utvecklare utan istället flyttar det mer åt att utveckla fitnessfunktionen och modifiera variabler.
|
40 |
Användning av genetiska algoritmer för framtagning och utvärdering av byggordningar i RTS-spel / Usage of genetic algorithms to develop and evaluate build orders in RTS gamesWångsell, Johan January 2013 (has links)
Detta arbete undersöker användningen av evolutionära algoritmer för framtagning och utvärdering av byggordningar i RTS-spel. Syftet var att undersöka om just evolutionära tekniker kan uppnå lika bra resultat som skriptade byggordningar då evolutionära tekniker oftast är billigare att utveckla.För att undersöka denna problemställning utvecklades en applikation med en experimentmiljö och en Artificiell Intelligens (AI) med evolutionär algoritm. Denna applikation och AI användes sedan för utvärdering av framtagna byggordningar.Resultatet antyder att evolutionära tekniker kan uppnå lika bra kvalitet som de skriptade byggordningarna.Något som krävs i detta arbete är fördefinierade skript för byggordningar för att köra evolutionen men något som skulle vara intressant att kolla på är coevolution. Med coevolution hade det varit möjligt evolvera fram byggordningar utan dessa färdiga skript genom att köra evolutionen mot individer i samma population.
|
Page generated in 0.0375 seconds