Spelling suggestions: "subject:"heltidsanställda""
1 |
40 timmars respektive 30-36 timmars arbetsvecka : En kvantitativ studie om kontorsanställdas arbetstillfredsställelse / 40 hours verses 30-36 hours workweek : A quantitative study of office workers' job satisfactionAli, Malbina, Gad El Hak, Mervat January 2024 (has links)
Dagens traditionella 40 timmars arbetsvecka har diskuterats i samhället med en omfattning av att förkorta arbetstid till mellan 30–36 timmars arbetsvecka. Vissa organisationer eller avdelningar av organisationer i Sverige har implementerat en sådan arbetstidsförkortning. Intresset för studien låg därav i att undersöka om arbetstid har en inverkan på arbetstillfredsställelsen. Studiens syftade till att undersöka huruvida inre-, yttre och generell arbetstillfredsställelsen skiljer sig åt med avseende på 40 timmars respektive 30–36 timmars arbetsvecka bland kontorsanställda. I genomförandet av studien tillämpades en kvantitativ forskningsmetodik där datamaterial samlades in från totalt N=254 respondenter, varav n=73 män och n=181 kvinnor, genom tillämpning av bekvämlighets- och snöbollsurval. Av de arbetade n=150 respondenter 40 tim/v och n=104 respondenter 30–36 tim/v. För att mäta arbetstillfredsställelsen används Minnesota Satisfaction Questionnaire (MSQ). Data samlades in via en webbaserad enkät som konstruerades i programmet Microsoft Forms. Insamlade data analyserades genom Independent Sample t-test. Analysresultatet visade signifikanta skillnader i yttre- och generell arbetstillfredsställelse. Anställda med 30–36 timmars arbetsvecka hade högre yttre- och generell arbetstillfredsställelsepoäng än anställda med 40 timmars arbetsvecka Däremot återfanns ingen signifikant skillnad mellan grupperna gällande den inre arbetstillfredsställelsen.
|
2 |
Konditionsnivå i förhållande till BMI, ålder och kön bland kontorsanställdaCarlsson-Hietala, Birgitta, Hanning, Inger January 2014 (has links)
Sammanfattning Introduktion: I dagens arbetsliv och samhälle har individen blivit allt mer stillasittande och minskat mängden motion med risk för sämre kondition trots att detta är en känd riskfaktor för sjukdom och nedsatt arbetsförmåga. Syftet med denna studie var att studera konditionsnivån hos kontorsanställda i förhållande till BMI, kön och ålder. Metod: En kvantitativ tvärsnittsstudie har genomförts baserad på data från hälsoundersökning där BMI, kön, ålder och konditionstal undersöktes. 100 personer deltog i studien, varav 33 kvinnor och 67 män i åldern 25-63 år. Resultat: De kontorsanställda hade en god syreupptagningsförmåga på i genomsnitt 37,3 ml/(kg x min) och låg över det rekommenderade konditionstalet 35 ml/(kg x min) för kontorsarbetare. Kvinnorna i gruppen hade bättre konditionstal än männen. Medelålders kvinnor (41-50 år) hade något lägre konditionstal än yngre (25-40 år)och äldre kvinnor (51-63 år). Männen med högt BMI hade ett sämre konditionstal än dem med ett lägre BMI. Konklusion: Trots stillasittande arbete hade de kontorsanställda en god kondition och det ger förutsättningar att prestera ett bra resultat i arbetet. Kvinnorna hade ett bättre konditionstal än männen och högre BMI förknippades med lägre konditionstal. Företagssköterskan och företagshälsovården kan spela en viktig roll för att medverka till förbättrad kondition och lägre vikt bland anställda, vilket skulle gynna hälsan och arbetsförmågan. Nyckelord: BMI, konditionstal, kontorsanställda, syreupptagningsförmåga och ålder. / Summary Introduction: In modern working life and society, individual have become more and more sedentary and physical activity has decreased affecting the fitness level. This has occurred despite the common knowledge that a sedentary lifestyle is a risk factor associated with illness and decreased ability to work. The aim of the study was to study the fitness level of office workers in relation to BMI, sex, and gender. Method: A quantitative cross-sectional study has been done which included data from health checks including BMI, gender, age, and capacity of absorption of oxygen, which was expressed as fitness level (1-5). One hundred office workers participated in the study, 33 females and 67 males aged 25-63 years. Result: The office employees had a good capacity of absorption of oxygen, on average 37.3 ml/(kg x min), which was over the recommended fitness level 35 ml/(kg x min) for office employees. The females had a better fitness level than the males. Middle aged (41-50 years) women had somewhat lower fitness level than younger (25-40 years) and older (51-63 years)females. Men with high BMI had a lower fitness level than men with low BMI. Conclusion: The office employees had a good fitness level in spite of sedentary work and this gives conditions of performing well at work. The females had a better fitness level than the males and higher BMI was associated with lower fitness level. The company nurse and the occupational health service may play an important role in contributing to better fitness level and lower weight among office employees, which would promote health and working capacity. Keywords: Age, BMI, fitness level, office employees and oxygen uptake.
|
3 |
Kontorsanställdas hälsa i relation till sin arbetsmiljöEriksson Trankell, Moa January 2021 (has links)
Hälsan hos individer påverkas av levnads- och arbetsförhållanden. I folkhälsoarbete är arbetsplatsen en viktig arena för att påverka och förbättra befolkningens hälsa. Faktorer i arbetsmiljön som kvantitativa krav, utbrändhet, konflikt mellan arbete och privatliv påverkar anställdas hälsa. Kontorsanställdas arbetsmiljö har ofta fokuserat på att minimera långvarigt stillasittande för att förbättra hälsan. Den här studien fokuserade på kontorsanställdas hälsa i relation till deras sociala och organisatoriska arbetsmiljö. / <p>Betyg i Ladok 220112.</p>
|
4 |
FYSISK AKTIVITET OCH MIKROPAUSER : En kvantitativ studie om fysisk aktivitet och mikropauser hos kontorsanställdaPhalm, Jacob January 2022 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.2769 seconds